���� & ������

����������������� ���� ����� ��������

��� ������ ����

Forord

Spillerkompendiet er en begrenset utgave av sagaens hovedkompendium. Formålet er å samle den informasjon som bør være kjent av alle spillere, om sagaen og Det mytiske Europa. Begge er tilgjengelig fra sagaens vevsarkiv på:

• http://www.ii.uib.no/%7egeorg/alt/rpg/ars/sagas/france/

Generelle data om sagaen er samlet i del I. Del II samler historiske data om Middelalderen, spillerne må gjerne lese det som står her, men rollenes kunnskap avhenger selvsagt av deres ferdighet i ulike «lores» samt «divination». Del III beskriver viktige steder for sagaen, slik de opptrer i Det mytiske Europa. Denne del er kjent for gruppen, men ikke nødvendigvis for alle roller. Man bør utvise et visst skjønn når denne del leses.

Takk til medlemmer av gruppen og andre som har bidratt med materiale. Disse er nevnt i de respektive kapitler.

\begin{matrix}c \\ ◯ \end{matrix} 1997-98 Hans Georg Schaathun <georg@ii.uib.no>. Dokumentet i sin helhet kan publiseres fritt i en hver ikkekommersiell sammenheng. Teksten kan i tillegg benyttes, helt eller delvis, i en hver form og en hver ikkekommersiell sammenheng. For illustrasjonene gjelder egne rettigheter.

Innhold

I Sagaen 9

1 Sagaen 11 1.1 Sagaens store linjer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11 1.2 Tidslinje . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11

2 Spillerpersoner 15 2.1 Toulouse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15 2.2 Aeiliendée i alveskogen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 16 2.3 Pakten . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 16 2.4 Anne-Marie . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17 2.5 Skatter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17 2.6 Studier og slikt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18

3 Pakten 21 3.1 Sted . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21 3.2 Bygninger . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22 3.3 Forsvarsverker . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22 3.4 Relasjoner . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23 3.5 Ressursbeholdning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24 3.6 Ressurstilgang . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24 3.7 Bibliotek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27 3.8 Magiske ressurser . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30 3.9 Utstyr . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31 3.10 Charter for Toulouse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 32 3.11 Økonomi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 34

4 Collegiet 37 4.1 Folk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37 4.2 Aktivitet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37 4.3 Økonomi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 38 4.4 Tavernaen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 38 5 Rollene 39

5.1 Magi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39 5.2 Consortes . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 39 5.3 Grogs . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 40 5.4 Tidligere følgesvenner . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 40 5.5 Sporadiske kontakter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 41 5.6 Gruppen i Narbonne . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 41

6 Hermes’ Orden 43 6.1 Provencetribunalen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43

II Historie 45

7 England 47

8 Frankrike^{1} 49 8.1 Mytisk inndeling . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 49 8.2 Aquitania . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 49 8.3 Grevskapet Toulose . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52 8.4 Grevskapet Provence . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 54 8.5 Roussillon . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 54 8.6 Ymse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 54

9 Økonomi 57 9.1 Penger og mynter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57 9.2 Priser . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57 9.3 Dyder og lyter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 58

III Steder 59

10 Narbonne 61 10.1 Innledende detaljer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61 10.2 Personer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 62 10.3 Steder . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 64 11 Toulouse 67

1Store deler av det historiske materiale er samlet og oversatt av Ketil Z Malde <ketil@imr.no>.

11.1 Aura . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67 11.2 Styre og Stell . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67 11.3 Personer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 70 11.4 Verdshus og tavernaer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 72 11.5 Mytiske steder . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 73 11.6 Mynt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75 11.7 Kloster . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75 11.8 Idéer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 76

12 Fenouillet 79 12.1 Baroniet de Fenouillet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 79

13 Valdaperte 83 13.1 Valdaperte . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 83 13.2 Partiville . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 83 13.3 Landsbyfolk . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 83 13.4 Magi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86 13.5 Historie . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87 13.6 Eventyr . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 87 13.7 Fjellet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 88

14 Vallier og Armagnac 89 14.1 Lensherrene . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 89 14.2 Området . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 90 14.3 St. Beat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 90 14.4 Omegn . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95

15 Quillan og Heden 97 15.1 Quillan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97 15.2 Baronen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 98

16 Normandie 99 16.1 Calais . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 99 16.2 En beretning fra Anne-Maries besøk . . . . . . . . . . . . . . . 99 8 INNHOLD

Del I Sagaen

9

Kapittel 1

Sagaen

1.1 Sagaens store linjer

1.1.1 Trusler og Mysterier

• Valdaperte; mulig drage (1193); viskilde (vår 1194)

• Vallier; den ødelagte borgen (1193)

• Quillan; gjenferdet; landeveisrøvere; zombier (1193)

• Brønnen (1193)

• Dueslipp (høst 1193)

• Mulig mistenksomhet blant naboene

• Tåkens regio og legender om huset

• Santiagos nyssgjerrighet overfor Catharene

• Louis fra Fudarus; hvordan døde han ?

1.1.1.1 Oppgitte eventyr • Santiagos eventyr versus Arléne

1.2 Tidslinje

1.2.1 Historie

767 Hermes’ Orden blir grunnlagt.

817 Huset ex Miscellanea opptas. 848 Tremeres dominans brytes. 961 Diabolisme påvises blant Tytali efterfølgere. Tasgillia henrettes. 1003-1012 Skismekrigene. 1101 Vera vinner Verditii artifactkonkurranse med en monolitt med samme

effekt som Aegis of the Hearth. Han slår med dette fast at han er Verditii aller størst stenhugger.

1149 Katarene får sin første biskop. 1189 Matrissa selger sjakkbrikken til Patricius scholæ Verditii. 1192 Tartatius, Alexander, Balder og Aeiliendée blir tatt opp i Ordenen på

egne opptagelsestribunaler. 1193 Tartatius av Verditius legger ut på reise for å lete efter en sjakkbrikke

for sin parens og for å se efter et sted å grunnlegge en ny pakt. 1194 Tribunalen som normalt skulle vært holdt i 1193 er flyttet for å forbe-

rede stortribunalen. 1195 Stortribunal 1197 Gruppen i Narbonne. 1200 Tribunal 1208-29 Korstoget mot Albi og katarene.

1.2.2 Detaljer 1190-årene

feb. 1190 Fader Martin i Quillan døde. høst 1190 Louis fra Fudarus forsvant under sin gauntlet. vårjevndøgn 1193 Balder finner en regio i Toulouse. ultimo mars 1193 Tartatius reiser fra Verdi. ultimo april 1193 Tartatius møter Aeiliendée i Perpignan. primo mai 1193 Tartatius besøker St. Paul de Fenouillet og Valdaperte. 30^{te} mai 1193 Tartatius kommer til baron de Valliers forlatte borg. september 1193 Balder returnerer fra Toulouse efter å has studert regioen

og dens portal hele sommeren. Han har også gjort seg kjent blant byens studenter. Santiago møter gjenferdet i Quillan. høstjevndøgn 1193 Magiene samler seg til råd i Concordiæ, og får bestemt

plasseringen av en ny pakt. oktober 1193 Aeiliendée reiser for å undersøke rykter om mystiske ulver i

kong Zwergs land (mulige viskilder).

De øvrige magi starter arbeidet med å bygge opp pakten. ultimo oktober 1193 Quintius reiser til Roma.

Katakombene i Toulouse. primo november 1193 Ting roer seg i Toulouse, og magine kan slappe av

med sine studier resten av vinteren. april-juni 1194 Santiago er i Barcelona. ultimo april 1194 Tartatius drar til Valdaperte. Sendebud kommer fra Rom. mai-juni 1194 Tartatius er i Valdaperte og møter Hemlock. ultimo juni 1194 Tartatius returnerer fra Valdaperte. vår 1194 Anne-Marie gjennomfører sin gauntlet. juli 1194 Tribunal, den nye pakten får støtte fra Dominus Mundus fra Glo-

ria Senecta. primo august 1194 Kidnappingen, Anne-Marie berger datteren til grev Richard

de Falaron. september 1194 Gloria Senecta ber om hjelp. Magi fra den nye pakten

reiser dit, møter kong Zwerg og redder brønnen. Høstjevndøgn 1194 Magine holder råd. Anne-Marie blir tatt opp. Tårnet

på baksiden blir vedtatt. Byggearbeidene startet umiddelbart. ultimo mars 1195 Santiago og Anne-Marie reiser til Quillan. 5te-8de april 1195 Brannene i Toulouse.

Magine holder krigsråd. Aegis blir lagt om pakten. 12te april Anne-Marie kommer hjem fra Quillan. onsdag 19de april 1195 Møtet i Bøndernes Orden. Lørdag 22de april Tartatius returnerer fra Pasaquine. Innocens, filius Spectra,

scholae Guerniqui, quaesitoris ex Doissetep ankommer for å undersøke brannene.

Mandag 24de mars Tartatius får boken Auram av Aries av Bonisagus av

en mystisk herre i sort. høstjevndøgn 1195 Tårnet på baksiden er ferdig: Høytidelig innvielse. juni/juli 1197 Gruppen i Narbonne. Nico forsvinner. Den andalusiske Hund

åpner. 1200 Tribunal 1208-29 Korstoget mot Albi og katarene.

Spillerpersoner

2.0.1 Seansene

1 Pontis

2-3 Fenouillet

4- Vallier

6 Ridder Ranoir blir uskadeliggjort og tatt til fange. Møtet med grev Eduard og følge.

7 (storsamling) Gruppen blir avhørt av greven.

2.1 Toulouse

2.1.1 Tåkens regio

Luc Antoine Philippe, Antonio(Jardar) og Balder var til stede, scenariet tok én seanse.

2.1.2 Quillan

Santiago, Balder og Luc Antoine reiser gjennom Quillan med fem grogs og Lucs tjener, Jaque. De møter fader Martins gjenferd, og Santiago beslutter å forsøke å hjelpe. Balder og hans grog, Antonio, må imidlertid reise videre med en gang.

Luc, Santiago og fire grogs: Carlos, Pascal, Laurent og Lorena, reiser opp på heden. De finner sumpen og ser sumpånder og zombier. Alle de seks får et erfarenhetspoeng hver. Det hele tok én seanse.

2.2 Aeiliendée i alveskogen

Én seanse med Aeiliendée, Michel (Line Merete) og Pierre (Sidsel).

2.3 Pakten

1. Rådsmøtet og turen til Valdaperte (Aeiliendée, Tartatius, Alexander, Balder, Santiago)

2. Ankomsten til Toulouse (Raymond, Øystein, Ingrid, Sidsel, Ketil, Hans Georg)

3. Vi møter brønnormen (Raymond, Øystein, Ingrid, Sidsel, Line Merete, Hans Georg) [Jeg glemte en del stedsskildringer.]

4. Fisketur i brønnen (Øystein, Ingrid, Sidsel, Hans Georg)

5. Den mystiske Isstenen

6. (98-10-19) Tartatius kjøper isstenen (Øystein, Sidsel, Jardar, Ketil, HG)

Flere møter går med til eventyret i katakombene. Tartatius og Balder får to erfarenhetspoeng. De mest aktive grogs: Antonio, William, Carlos, Laurent og Lorena fikk ett erfarenhetspoeng hver.

2.3.1 Valdaperte 1194

Deltagerne er Franciscus (Sidsel), Luc (Ingrid), Tartatius (Jardar), samt Kark, Laurent og Lorena.

1. Overfallet ved Quillan

2. Reisen til Valdaperte

3. Møtet med Hemlock

4. Studiene av statuene, samtalene med Hemlock Vi endte opp med to (ett?) erfarenhetspoeng pro pers.

2.4 Anne-Marie

2.4.1 Gauntlet

Anne-Marie (Sidsel) gjorde sin gauntlet ved Piederille våren 1194 (98-06-05), sammen med Ailred (Ketil), og fire grogs: Herbert (Sidsel), Egbert (Hans Georg), Llewelyn (Ingrid) og Will (Øystein). Vi gav to erfarenhetspoeng pro pers.

2.4.2 Kidnappingen

Vi brukte tre møter. Vi planlegger ett erfaringspoeng per aktiv karakter med mindre de ønsker å fortsette eventyret.

2.4.3 Kidnappingen

2.5 Skatter

2.5.1 Aeiliendée

• 2 ruter muto-vis

• messingskål

2.5.2 Tartatius 1193

• Sølvring med rød sten og en nøgle (fra Vallier)

• Reiseskildring fra Bretagne

• Kart kopiert fra Vallier.

• Bit av en mystisk tann. Under et forsøk på å benytte denne som en arkan kobling og finne dens opprinnelse, møtte han en mektig skapning som spurte: «Leter du efter det samme som meg ?».

• seks ruter vis.

2.5.3 Anne-Marie

• Merlins Morgenkåpe

• 30 skilling fra greven av Falaron • 2 porsjoner av en «helende droge»

• en amulett som skal gi styrke

2.6 Studier og slikt

2.6.1 Høst 1193

Tartatius Bok: Elementære illusjoner (Im) Balder Studerer for å mestre formler Santiago Bok: Innføring i Rego (Re) Alexander Mentem-studier (2r. vis)

2.6.2 Vinter 1194

Tartatius Bok: Disguise of the Transformed Image MuIm 15 Balder Bok: Innføring i Rego (Re) -> 5 Santiago Bok: Elementære illusjoner (Im) Alexander Bok: Peering into the Mortal Mind InMe 30

2.6.3 Vår 1194

Tartatius Valdaperte Balder Bok: Terram-LQ -> 5 Santiago Barcelona Anne-Marie Gauntlet Alexander Bok: Elementære illusjoner (Im)

2.6. STUDIER OG SLIKT 19

2.6.4 Sommer 1194

Tartatius Magisk artifakt: Leireform (MuTe 20) Balder Tribunal, Didascalion (2xp) Santiago Tribunal, Gloria Senecta Anne-Marie Reisen til Toulouse Alexander Tribunal, Gloria Senecta

2.6.5 Høst 1194

Tartatius Bok: Tractatus på Disguise of the Transformed Image Balder Kopierer Omnibus I B og D (In+Pe) Santiago Disguise of the Transformed Image MuIm 15 Anne-Marie Bok: Omnibus II/Byggearbeidene Alexander Kopierer Omnibus III Luc Skriver Tractatus på Artes Liberales (qual. 4) Arnaud Skriver LQ nivå 0 på Civil and Canon Law (0/11)

2.6.6 Vinter 1195

Tartatius Bok: Terram-LQ Balder Bok: Omnibus I (In) -> 5 Santiago Bok: Tractatus på Disguise of the Transformed Image Anne-Marie Bok: Omnibus II/Byggearbeidene Alexander Bok: Omnibus III Luc Bok: Respublica Arnaud Bok: Lucs tractatus (bokført?)

20 KAPITTEL 2. SPILLERPERSONER

2.6.7 Vår 1195

Tartatius Feel the power of vis. Balder LQ Intellego (?) (Kopierer Omnibus II (?)) Santiago Quillan, Pasaquine, + Anne-Marie Quillan, Pasaquine, + Alexander Bok: Omnibus III/Bygningsarbeider (?) Luc Følger Arnauds forelesninger (?) Arnaud Foreleser Civil and Canon Law (?)

2.6.8 Sommer 1195

Tartatius Balder Bok: Intellego-LQ -> 7 Santiago Anne-Marie Alexander Bok: Omnibus III/Bygningsarbeider (?) Luc Bok: Respublica (?) Arnaud Bok: Lucs tractatus (?)

Pakten

Aegis of the Hearth lvl. 35 lagt april 1195.

3.1 Sted

+2/-8

3.1.1 Tilgang

Total: +2

Pakten ligger i Toulouse, så alle resurser er å finne innenfor en halv dag, men man må ut av pakten for å hente vann i en av byens brønner. (+1)

Kvaliteten er også litt over pari. (+1)

3.1.2 Isolasjon

Total: -2

Det er ikke så mange som fatter interesse ved et vilkårlig hus i en storby, men pakten ligger i et av byens simplere områder, så tiggere o.a. omkring fire ganger i uken er vanlig.

3.1.3 Milieu

Dårlige santære forhold kombinert med den tette bebyggelsen gjør området til et usunt sted å bo på mange måter. Problemene er størst om sommeren. Aldringsbonusen er -2.

Hinsides er millieuet bedre (+1). Man har endog fordelen av konstant lys. Nettoverdi anslås til -6.

3.2 Bygninger

-2

3.2.1 Størrelse

Total: -2

Man har satt i stand to bygninger. Hovedhuset er en solid stenbygning rom for de seks magi, bibliotek, fellesrom og muligens et par consortes. Det andre er en trebygning som tidliger har vært nyttet som lager. Det skulle gi rom til to dusin grogs og et kjøkken.

Man håper efter hvert å få bygget hus hinsides, og når magine flytter over der, så blir der meget god plass til tjenere o.a. Efter reglene i [WGRE] vil vi trenge én etage per laboratorium, dvs. fem eller seks etager hinsides, og da mangler vi rådssal. Jakthytter i Valdaperte blir stadig mer atraktivt.

Tårnet på baksiden Laboratorier for fem magi, kjøkken, bibliotek og rådsrom.

Stentårnet Bibliotek, scriptorium, kvarterer for grogs, kjøkken.

Collegiehuset Refektorium og kjøkken i første etage. To dormatorier, et scriptorium, et parlour og et møterom i anden etage.

3.2.2 Kvalitet

Normal

3.2.3 Stand

Normal

3.3 Forsvarsverker

3.3.1 Sted

Tyver og røvere kan lett snike seg innpå via forfalne hus omkring, til gjengjeld har man beskyttelsen av bymurer og byvakter. Kostnaden bedømmes til null, siden man har god beskyttelse, men ikke kan kontrollere den selv.

3.3.2 Omfang

Total: -1

Man har tykke vegger og solide dører i hovedhuset, men der er ikke rom for nogen spesielle forsvarsverker. (−1)

3.3.3 Stand

Normal.

3.4 Relasjoner

+8/-9

Utviklingen utad vil avhenge av hvordan magine videre opptrer. Dette er et potensial

3.4.1 Allianser

Total: +5

Gloria Senecta Vinterpakt (+1) (sluttes ved Tribunalen 1194) Selicitas Concordiæ er en av våre sponsorer. Sommerpakt; 5% tid. (+4) Verdi er en sponsor, men ligger i Romtribunalen.

3.4.2 Fiender

Total: -9

Baron de Fenouillet er sterkt mistenksom til magines virke i Languedoc,

og spanderer omkring 10% av sin tid på å undersøke dem. (−5) Munkene fra st. Sever er også mistenksomme og nyssgjerrige. De span-

dere 5% av sin tid. (−4)

3.4.3 Kontakter

Total: +3

Iosefus er en god handelskontakt (+0,5) grev Armagnac holder man kontakt med (+2)

24 KAPITTEL 3. PAKTEN

3.5 Ressursbeholdning

-3

3.5.1 Visbeholdning

Beholdning per 30te august 1194: 39r.

Creo Rødkrave 2 ruter Valdaperte 1194
Blomsterløk  3 ruter Tribunal 1194

Intellego

Muto  Rødkrave  7 ruter Valdaperte 1194
Perdo  Vann  4 ruter Valdaperte 1193
Rego  Skinnende stener  1 ruter Tribunal 1194

Animal

Aquam Vann 4 ruter Brønnen i pakten
Auram  To flaconer med luft 2 ruter Tribunal 1194
Corpus Blod 4 ruter Portalstenen
Herbam Rødkrave  1 rute Valdaperte 1194

Ignem

Imaginem Rødkrave  1 rute Valdaperte 1194
Blå sten  1 rute Tribunal 1194

Mentem Terram

Vim Rødkrave 3 ruter Valdaperte 1194
Honning  3 ruter Tribunal 1194

3.5.2 Allminnelige ressurser

Ingen, det må vi sikre oss.

3.5.3 Rykte

Rykte Område  Niveau
Asosiale Nabolaget i Toulouse -1
Fjellfolk Partiville  -2

Ryktet som «asosiale» er noe diffust. Vi har gjort oss bemerkede på en rekke ulike måter, bl.a. med våbentransporter.

3.6 Ressurstilgang

-2

3.6.1 Vis

De kilder man foreløbig har funnet er (28 ruter per år):

3.6. RESSURSTILGANG 25 Bekken i Valdaperte én rad perdo sent hver høst (?) Rødkrave (Valdaperte) gjennomsnittlig 12 ruter hver vår (Creo, Muto,

Herbam, Imagonem og Vim). Bloddråper på Portalstenen to ruter corpus hver dag portalen er natur-

lig åpen. (én rad i året.) Brønnen én rute aquam per måned.

3.6.2 Inntekt

Man har foreløbig ikke etablert nogen inntekt. Det er man nødt til å gjøre.

3.6.3 Innbyggere

• 5 magi

• 2 consortes

• 11 grogs 3.6.3.1 Magi

• Tartatius filius Patricii ex Verdi scholæ Verditii proctor in Tolosa. Han er smed fra Roma. (Jardar)

• Matias Balder filius Albatrii doctrinæ Bonisagi decanus in Tolosa. Han er kjent som spesialist i Vim. (Hans Georg)

• Santiago de Jerbiton, filius av Franç Severél ved pakten i Barcelona. Han er en rik godseier fra Cataluña og en skikkelig don Juan-type. (Øystein)

• Alexander, efterfølger av Jerbiton. (Ketil)

• Anne-Marie de Tytalus, normanner fra Stonehenge. Kommer på efter-

sommeren 1194. (Sidsel) 3.6.3.2 Consortes Luc Antoine Philippe student Arnaud jurist i Toulouse 26 KAPITTEL 3. PAKTEN 3.6.3.3 Grogs Husbestyrer Carlos Han er tidligere tyrefekter, og pga. av en ulykke der har han i dag treben. Han kom med Santiago fra Barcelona. Gend’armes Kark Tartatii tjener fra Verdi. Antonio kriger. Han følger som regel Balder. William er kriger. Han har mest erfaring i skjoldborg.

Santiagos folk Lorena bueskytter Laurent kriger

Anne-Maries folk Will (Øystein) Saxisk gjøgler Llewelyn (Ingrid) Walisisk bueskytter Egbert kriger Herbert kriger Tjenestefolk Pascal stallgutt og hjelper for Carlos. Han er oppvokst i skogen og er frem-

deles redd for folk. Han kom også med Santiago fra Barcelona. Tidligere grogs Pierre bueskytter fra Selicitas. Han forsvant med Aeiliendee. Michel jeger som har reist med Tartatius fra Vallier. Han forsvant med

Aeiliendee.

3.7. BIBLIOTEK 27

3.6.4 Assosierte medlemmer

Franciscus (Sidsel) lege og alkymist i Toulouse Gobert (Hans Georg) er smed Aeiliendée er grøftemagiker og efterfølger av Merinita. (Ingrid) Hun har

flyttet inn i et alverike.

3.7 Bibliotek

3.7.1 Magiske formler

Totalt: 266 nivåer • Toulousian Entrance ReVi 20 (skriftrull av Balder, filius Albatrii)

• Parma Collegiæ (85 nivåer) (av Albatrius av Bonisagus) Boken har

billig men solid innbinding. – Aegis of the Hearth ReVi 35

– Circular ward versus Demons ReVi 35

– Wizard’s Communion MuVi 15

• Images fra Concordiæ, skrevet av Alexanders pater – Notes of delightful Sounds (MuIm 5)

– Disguise of the Transformed Image (MuIm 15)

– Discern the Image of Truth and Falsehood (InIm 15)

– Moonbeam (CrIg 1)

• Menneskestudier av Castor av Guernicus fra Verdi.

– Inexorable Search (InCo 20)

– Sight of the True Form (InCo 15)

– Peering into the Mortal Mind (InMe 30)

• Rego Terram av Patricius av Verditius fra Verdi.

– Unseen Arm (ReTe 5)

– Trackless step (ReTe 10)

28 KAPITTEL 3. PAKTEN

– Ward against Faeries of the Mountain (ReTe 20)

• En skriftrull av Patricius (fra Verdi).

– Feeling the Power of Vis (InVi 15) R: touch, D: conc., T: Ind; et magisk artifakt av minst fjerde (dvs. med fire ruter vis) magnitude kjennes varm ved berøring. Focus: sølvhammer +3.

• Fragmenter – Vision of the Haunting Spirit (MuMe 5)

– Touch of the Pearls (InAq 5)

3.7.2 Magiske kunster

Totalt: 94p

• Sight of the True Form Corpus Tractatus kval. 3 fra Verdi

• Disguise the Transformed Image Muto Tractatus kval. 3 fra Concordiæ • LQ: In 5/9 (Verdi)

• LQ: Te 2/10 (Verdi)

• Elementære illusjoner (Summa: Im 5/8) (Concordiæ)

• Innføring i Rego Summa: Re 6/6 (Concordiæ) 3.7.2.1 Omnibus av Spector Tittel: Omnibus Forfatter: Tomas Spector filius Crino scholae Guernicu Quaesitor Senior ab Roma

Boken har fire bind. Hvert bind er summae i et antall kunster, pluss en tractatus i Hermes History (quality 5). For å lese bindet som tractatus må man ha minst 3 i alle de inneholdte kunster. I hovedsak er bøkene avskrift av kortere skrifter av gamle mestere, med en del ekstra kommentarer, særlig om historien om hvordan kunstene ble utviklet. Bøkene inneholder en omfattende publikasjonshistorie.

1. Omnibus I; Techniquos (1107) • Re 5/6 av Bonisagus • In 5/5 av Bonisagus

• Mu 6/6 av Mercere

• Pe 7/3 av Flambeau, kommentarer efter Bonisagus

• Cr 6/4 av Bonisagus, idéer efter Diedne. Boken inneholder en rekke kommentarer om hvordan Rego kan benyttes til magiske skjold og vern. Den refererer til arbeid til Vera av Verditius med å lave artifakter som virker som «Aegis of the Hearth» og lignende. Det sies at han vant Verditii artifaktkonkurranse i 1101 med et slikt arbeid. Vi har flere eksemplarer:

• Komplett. Slitt. Kvalitet -1. Kan kopieres uten tap.

• Delbind B (Intellego). God farvebruk. Kvalitet +1. (5/6)

• Delbind D (Perdo). God farvebruk. Kvalitet +1. (7/4)

2. Omnibus II; Elementos (1110) Meget slitt, kvaliteten er redusert med

2, men kan kopieres uten tap.

• Aq 5/6 av Bonisagus

• Au 5/6 av Bonisagus, idéer efter Criamon.

• Te 5/4 av Trianoma

• Ig 7/3 av Flambeau, kommentarer efter Bonisagus Boken forteller om en del elementalisttradisjoner som ikke ble med i ordenen, blant andre Offsus Segrexil. Det antydes at elementaler bør kunne fremmanes og styres med mindre kraft enn dagens hermetiske ritualer.

3. Omnibus III; Viva (1112)

• Me 6/5 av Criamon

• Co 7/3 av Diedne, kommentarer efter Bonisagus

• An 6/4 av Bonisagus, idéer efter Bjornaer.

• He 5/5 av Diedne I Corpus-delen kan man merke store forskjeller mellom Diednes tradisjon og Bonisagi nye idéer. Beholdning:

30 KAPITTEL 3. PAKTEN

• Komplett. Meget slitt. Kvalitet -2. Kan kopieres uten tap.

• Delbind B (Corpus). God farvebruk. Kvalitet +1. (7/4)

• Delbind C (Animal). Påbegynt 2/6 niveauer. God farvebruk. Kva-

litet +1.

4. Omnibus IV; Essencer (1116) Mangler.

3.7.3 Verdslig lektyre

• Roma, Liber Quaestionum i Rome Lore, nivå 0, kvalitet 7. (fra Verdi)

• En reise i Bretagne av Acratus. Tractatus kvalitet 3 i Bretagne lore eller Langue’d’Oi lore. Tartatius byttet den til seg fra grev Armagnac. (9p)

• Didascalion (av Hugh av St. Victor, ca. 1130) Artes Liberales, Summa nivå 3, kvalitet 9 (36p) (Virkelig bok.) Vi har fått den fra Concordiæ.

• Tractatus Lucs qual. 4

• Inntroduksjon til Loven av Arnaud C&C law LQ 0/11.

• Platon: Respublica Latinsk oversettelse via arabisk. Philosophiæ tractatus kvalitet 8.

• Platon: Atlantis Latinsk oversettelse via arabisk. Legend lore tractatus kvalitet 5.

3.7.4 Kart

Disse kartene har Tartatius ervervet fra Vallier. De er gode nok til å gi +1 på bokkvaliteten for en hver bok om relevante area lores.

• Rikards len: Sydengland, Biscaya, Normandie og Aquitania

• Aquitania

• Pyrenéene og Sydfrankrike.

3.8 Magiske ressurser

+2/-30 ??

3.8.1 Aura

Total: +1 Regioen er +4 magisk. Grunnivået er +1 magisk.

3.9. UTSTYR 31

Type  Vern Vekt Beh. Lager
Halv ringbrynje, sort metall, alvisk 9  -3  3  1
Halv naglelær  5  -2\frac{1}{2} 1  1
Hjelm, åpen  2  2

Tabell 3.1: Rustninger (halvér vekt når rustningen er på)

Type  Vekt Beh. Lager
Storsverd, sort metall, alvisk  3  2
Helbard  2  2
Langsverd  2  2
Kortsverd  2  2
Storøks, løse hoder  12 12
Håndøkser 6 6

Tabell 3.2: Våben

3.8.2 Magiske effekter

Total: +1 Portal og regio.

3.8.3 Laboratorier

Total: -30 ?

Vi har fått ett ordentlig (0) laboratorium fra Concordiæ. I tillegg har vi utstyr, men ikke plass til å sette opp to til.

3.9 Utstyr

3.9.1 Rustkammeret 3.9.2 Diverse

3.9.2.1 Fra Sumpen ved Quillan • Nøgle i bronse

• Tre polerte, hvite stener

• To pund sølvmynter 32 KAPITTEL 3. PAKTEN

• En sølvpenning

• Et kvart pund bronsemynter (gamle)

• Et halvt pund tinnmynter (svært gamle)

• Bronsedolk

• Ni gullringer

• 31 sølvringer

• 39 tinnsmykker

• En purpurkappe

• En sort, trekantet fløyelshatt

• Seks yard grønn fløyel

• Fire par støvler, varierende, til dels god, kvalitet

• To store bispekors i halskjeder

• To veggtepper, kan være evangelistbilder

• (Santiago: 1 rute Herbam i en firkløver)

3.10 Charter for Toulouse

Intro - bla blah "We are gathered here today"...

(Significance of the number four)

1. directions, winds, elements, supernatural realms

2. four magi present §1. Since the Collegium will seek to encompass all knowledge, one needs

an organization that embraces all knowledgeable persons, but keeps certain affairs secret.

§2. The organisation is divided into four councils:

Concilium maior consisting of all members, be they mundane, or hermetic. The council shall convene the day before midwinter’s day. Decide upon acceptance of new members. Elect a Princeps from the elder, respected members, which leads the next meeting and represents the council. Categories: Princeps, Doctores (significant contributors), Lectores and Studentes(?) Members make use of resources according to rank, and Studentes do not vote.

Concilium minor shall convene as often as required and perform the necessary administration of day to day matters. Divided in four categories research & librarium, staff & resources, buildings & security, and administration & public relations. The members are Tartatius as Praetor Mundane with responsibility for buildings and security; Balder as Decanus Mundane with responsibility for research and librarium; Alexander as Rector Mundane with responsibilty for administration and public relations, and Santiago as Proctor Mundane with responsibilty for staff and resources. The members may employ Praefecti, should they need assistance in their tasks. Can demand contributions from collegium members.

Concilium hermeticum shadows the Cmai, elects a Princeps Magus, and has additional members ranked Partner Magi, Member Magi and Apprentices.

Concilium interior shadows the Concilium minor, and the members are Balder as decanus Interior, Tartatius as Proctor Interior, Alexander as Rector Interior and Santiago as Praetor Interior. The concilum constitutes itself and appoints new members as required. The concilium can demand work from hermetic members for up to twelve months per four years.

§3. The duties of the Decanus Interior are to supervise the hermetic library, keep a record of the books, and see that the books are in good shape and copied as necessary.

§4. The duties of the Proctor Interior is to supervise the covenant’s sources and stores of vis, and see that the stores are adequate, and that a maximum profit from the sources are ensured.

§5. The duties of the Praetor Interior is supervise the hermetic rooms and the magical defenses. He should see that the common hermetic rooms, such as the council hall and library rooms are in good shape, and that the covenant has good protection against hostile magic and magical entities. That is to say that he should demand the required vis from the proctor and find a sorcerer to lead the Aegis Ritual every winter solstice.

§6. The duties of the Rector Interior is to take care of the covenant’s relations within the order. This includes to lead the covenant’s representatives at the tribunal, and to see that requests from allies and contacts within the order is responded to promptly.

§7. Byen må behandles med forsiktighet. Medlemmene må på ingen måte påkalle seg uønsket oppmerksomhet.

3.11 Økonomi

Utgifter  I  II
Tårnet: Kjøp og oppussing  £20
Lagerhuset: Kjøp  £ 8
— ombygging  £ 5
Vedlikehold av bygninger £ 0 £ 0
Underhold: Magi  £18 £22/10’
— Consortes  £ 0
— Grogs £18 £30
— Tjenestefolk  £ 1/10’ £ 1/10’
Reiser: Valdaperte  £ 2
— Quillan  £ 1
— Pasaquine  8’
Blekk, pergament etc.  £ 0  1/12’
Sum:  £72/10’  £37
Inntekter I II
Eventyr  —
Taverna  —
Collegiet —

Finansiering

Concordiæ  £ 50
Verdi  £ 35
Lån  £ 15
Santiago  £ 15
Sum:  £115

År Formue Nettoinntekt
I £115  £72/10’
II £ 42/10’ £37
Kategori Kostnad Årskostnad
Tjenestefolk 1d/dag  £1/10’
Gend’armes 2d/dag  £3
Magi  min. 3d/dag £4/10’
Kost og logi 1d/dag  £1/10’
Lærerlønn 10s/termin £1

36 KAPITTEL 3. PAKTEN

Collegiet

4.1 Folk

• Carlos er husbestyrer

• Luc er lærer, skriver og student.

• Tre tjenestefolk.

• To lærere.

• Seks studenter.

4.2 Aktivitet

II høst/vinter Luc og Arnaud rekrutteres som lærere. Luc, som ennu ikke er magister, skal undervise eller skrive to terminer i året uten lønn. To bøker blir produsert. To tjenestefolk hyres inn for å drive collegiehuset og tavernaen. Utgifter: £3/18’ (kost £1/10’, lærerlønn 10s, bøker 8s, tjenestefolk £1/10’).

II vår/sommer Presten (Ketil) og tre studenter rekrutteres. En bok produseres (presten) og to undervisningsterminer blir holdt. Ytterligere én tjenestepike til rekrutteres. Utgifter: £7/19’ (kost £4/10’, lærerlønn £1, bøker 4s, tjenestefolk £2/5’). Inntekter: £6/10’ (medlemskap £6, taverna 10s).

III høst-vår Tre nye studenter rekrutteres. To undervisningsrekker per termin. To bøker produseres. Inntekter: £23’ (medlemskap £18, undervisning £3/12’, taverna £1/10’). Utgifter: £16/18’ (bøker 8s, lærerlønn £3, kost £10/2’6d, tjenestefolk £3/7’6d).

III sommer Studentene tar sommerferie. Utgifter: £3/7’6d (Kost £2/5’, tjenestfolk £1/2’6d). Inntekter: 10s (taverna)

År Inntekter Utgifter Balanse
II £6/10’  £11/17’ -£5/7’
III £23/10’ £20/5’6d £3/4’6d

4.3 Økonomi

Vi regner med at bøker koster oss 4s. per termins originalverk. Kost regnes til 1d. per person per dag, dvs. £1/10’ per år.

Lærere må undervise to-tre terminer per år, og får 10s. for hver termin de underviser. Studenter betaler £1 per termin for medlemskap, pluss 4s. dersom de får undervisning. Det første året ble det gitt gratis undervisning av markedshensyn. Både studenter og lærere har fri kost og logi i collegiet.

4.4 Tavernaen

Rollene

5.1 Magi

• Aeiliendée (Ingrid) er grøftemagiker og efterfølger av Merinita. Hun går kledd i en blå, si kjole.

• Tartatius (Jardar), filius av Patricius og efterfølger av Verditius, er smed fra Roma. Han er makelig anlagt og rolig og omgjengelig overfor folk. Tartatius går kledd i brune reiseklær med en stiv skinnveske ved siden; han har skjegg og potteklipp og en spiss lue. På ryggen har han stadig sin magiske spade.

• Balder av Bonisagus (Hans Georg), filius av Albatrius, er spesialist på Vim.

• Santiago (Øystein), efterfølger av Jerbiton, filius av Franç Severél ved pakten i Barcelona. Santiago er en rik godseier fra Cataluña og en skikkelig don Juan-type.

• Alexander (Ketil) efterfølger av Jerbiton

• Anne-Marie (Sidsel), efterfølger av Tytalus, maga fra London.

5.2 Consortes

• Luc Antoinne Philippe de Venassin (Ingrid) er en ung adelsmann som er reist til Toulouse for å studere. Dette har gjort ham til familiens sorte får. Hans fremste interesser er dog kvinner, vin og sang.

• Ailred (Ketil) en forbannet sjel, fanget i en udødelig kropp; «stakkels»...

40 KAPITTEL 5. ROLLENE

5.3 Grogs

• Michel Archer (grog [Line Merete]) jeger og bueskytter

• Pierre (grog [Sidsel]) er jeger.

• Kark (grog [Hans Georg]) er dyrepasser. Han har tatt seg av bagasjen og muldyret for Tartatius på reisen.

• Antonio (grog [Jardar]) er en tøff kriger, opplært hos en temperamentsfull Flambeau. Han er ofte eskorte for Balder.

• William (grog [Raymond]) er kriger. Han har mest erfaring fra skjoldborg.

• Carlos [Trond/Sidsel], Laurent [Trond], Lorena [Ann Helen/Hans Georg] og Pascal [Trond]; (alle grogs); arbeider for Santiago.

5.3.1 Grogs fra London

• Herbert (Sidsel) kriger.

• Egbert (Hans Georg), Herberts eldre bror, en meget matglad mann. Han har dog vært i Normandie to år med magiene, så han har sett kamp. Det er lenge siden nu, det er bare så vidt han kommer inn i sin gamle rustning.

• Llewelyn (Ingrid) walisisk bueskytter.

• Will (Øystein) tidligere gjøgler, grog custos.

5.4 Tidligere følgesvenner

• Philippe (Ketil) fra Montpellier. Han ser ut som en kjøbmannssønn eller noget slikt.

• Beatrice (Karin) er en katarnonne, som reiser omkring og preker.

• Jules (Karin) er en fisefin og ikke særlig intelliigent ridder som har hengt seg på som eskorte for den stakkars, unge jomfru Aeiliendée. Han forsvant en natt med fullmåne, mens ulvene ulte utenfor.

• Quintius di Luna (Otto) er ridder fra Roma, og har fulgt Tartatius på reisen. Han går kledd i blått og sølv, med familiens våbenskjold.

5.5 Sporadiske kontakter

I tillegg finnes personer som kjenner gruppen og som vil følge den på mer sporadisk basis:

• sir Guillaume Fortmaine^{1}. (Ketil) er en meget modig, men ikke helt smart ridder, som er ute for å redde sin elskede fra den onde risen.

• Loro (Hans Georg) sir Guillaumes væpner.

• Arléne (Line Merete) er jordmor og legekyndig i strøket omkring Pakten.

5.6 Gruppen i Narbonne

Gruppen er knyttet til en bande av tyver, tiggere og løsarbeidere i Narbonne:

• Jeanne(18) (Ingrid) Dyktig, men fattig tyv knyttet til Juans bande i Narbonne.

• Julian(26) (Line Merete) Opphavlig fra Narbonne, men har reist som sjømann i flere år.

• Jaques Godot(27) (Tom) var opprinnelig hoffnarr, men efter en uheldig replikk til husets frue ble han kastet ut. De siste årene har han virket som gategjøgler i Narbonne.

• Juliette(21) (grog [Karin]) Juliette er Julians søster, som nylig er sparket fra verdshuset st. Jakob.

• Nanette(6) (Kristin/Hans Georg) Jeannes søster.

Gruppen kjenner hverandre godt, og treffes gjerne når de har anledning, gjerne på kroen, Hjulet. Vårt utgangspunkt er midsommer 1197.

1http://www.ii.uib.no/%7egeorg/alt/rpg/ars/ideas/stories/knight.gz

42 KAPITTEL 5. ROLLENE

Hermes’ Orden

6.1 Provencetribunalen

6.1.1 Pakter

To pakter ligger plassert som i ArM 3^{je} utgave: Doissetep og Val Negra. Val Negra er residens for primus til Huset Flambeau, forsvunnet i tid og rom; mens Doissetep er tribunalens desidert mektigste pakt.

Gloria Senecta er en vinterpakt.

Selicitas Concordiæ er en liten sommerpakt ved havet om lag en dags reise fra Perpignan. Både Balder og Alexander er opplært der.

Maritius av Mercere har anbefalt endel dalfører og fjellområder i baroniene Vallier og Fenouillet, og områdene i mellom. Her skal der være en del magiske sentra som ennu ikke er fullt utforsket.

6.1.2 Tribunalen 1194

6.1.2.1 Deltagere

1. ledende Quaesitores

2. Praeco

3. rødluer

6.1.2.2 Saker

1. Ny pakt i Toulouse.

• Rødluene er meget positive. Pakten vil fylle et «hull» på kartet.

44 KAPITTEL 6. HERMES’ ORDEN

• Dominus Mundus av Tremere fra Gloria Senecta støtter. Han oppsøker både Balder og Alexander tidlig på tribunalen, og de ser meget til ham.

• Det presiseres at pakten må ligge lavt i terenget, og se til at koden blir overholdt i Toulouse. De må ikke legge seg opp i byens styre (Doissetep legger stor vekt på dette).

• Doissetep har viskilder i mesteparten av området omkring Toulouse.

• Doissetep er kjølig, men godtar pakten likevel. Magine får nesten

inntrykk av å skylde Doissetep en tjeneste.

2. viskildene i Valdaperte

3. andre viskilder

4. utsendinger til Stortribunalen (a) Uttalelser om Reconquista

(b) Mord på magi i Nordeuropa

(c) annet

5. Konflikten mellom catharer og catolikker.

6. Der kommer ingen representanter fra Val Negra, og man undres på grunnen.

7. anklager

Del II Historie

45

Kapittel 7 England

Konger

Henrik II ( -1189) -1189
Rikard I Løvehjerte (1157-1199) sønn av Henrik II 1189-1199
Johan uten land  (1167-1216) sønn av Henrik II 1199-1216
Henrik III  (1207-1272) sønn av Johan  1216-1272

48 KAPITTEL 7. ENGLAND

Frankrike^{1}

8.1 Mytisk inndeling

Vi deler Sørfrankrike grovt i tre områder: Aquitania, som ligger vest for Garonne; Languedoc mellom elvene Garonne og Rhône og Provence øst for Rhône.

8.2 Aquitania

8.2.1 Hertugdømmet Aquitaine

Aquitania dekker Atlanterhavskysten fra Pyreneene og et godt stykke nordover. Grenser mot øst til grevskapet Toulouse.

Hertugdømmet Aquitaine var Eleonore av Aquitanias medgift, da hun giftet seg med kong Ludvig av Frankrike. Deres ekteskab ble opphevet i 1152, og Eleonore fikk da lenet tilbake. Senere samme år giftet hun seg med Henrik av England, som 1154 ble kong Henrik II av England.

Deres tredje sønn, Rikard Løvehjerte ble hertug av Aquitania 1169 (20 år før han ble konge av England). I 1186-88 førte han krig mot Frankrike og vant Toulouse. I 1196 gav han lenet til Otto av Braunschweig, men han dro til Tyskland i 1198 for å bli keiser. Ved Rikards død 1199 tok moren Eleonore lenet tilbake.

1Store deler av det historiske materiale er samlet og oversatt av Ketil Z Malde <ketil@imr.no>.

50 KAPITTEL 8. FRANKRIKE^{3} Figur 8.1: Kart over Languedoc, som er sagaens sentrale område. \begin{matrix}c \\ ◯ \end{matrix} ved forfatteren.

8.2.1.1 Rikard Løvehjerte

På 1190-tallet er altså Rikard Løvehjerte hertug av Aquitaine og Normandie, konge av England, og dessuten stattholder under kong Philippe II Auguste. Rikard er på korstog fra 1190 sammen med Philippe (som returnerer 1191 etter å ha blitt syk^{2}) og kommer først tilbake i ’94 etter fangenskap hos hertugen av Østerrike. Philippe prøver i mellomtiden å ta over land fra Rikard, og etter dennes tilbakekomst blir det regelrett krig mellom dem. (Bla. slag ved Freteval ’94 og Courcelles ’98)

8.2.1.2 Otto av Braunschweig

Hertug av Aquitania 1196-98.

8.2.1.3 Eleonore av Aquitania

Rikards mor. I 1194 drar hun for betale løsesummen for Rikard og hente ham hjem.

8.2.2 Hertugdømmet Gascogne

Den sørøstre delen av Aquitania kalles Gascogne, og var lenge et eget hertugdømme. I 1032 brøt der ut krig om arvefølgen, og området ble vunnet 1052 av Guy-Geoffrey. Fra 1058 lå omådet under William VIII, hertug av Aquitaine. I det 12^{te} århundrede følger Gascogne med Aquitaine som Eleonores medgift.

8.2.2.1 Armagnac

Armagnac (nå dept de Gers) er området øverst ved elven Gers. Under Merovingertidentiden og Carolinertiden var det et grevskab under hertugdømmet Gascogne. Området får økt betydning som buffersone mellom Toulose (fransk) og Guyenne (engelsk). Grevene utnytter denne balansen, og blir svært uavhengige.

8.2.2.2 Det mytiske Gascogne

Baroniet de Vallier det later til å svare til det som kalles Armagnac, så vi lar baronen være en av grev d’Armagnacs vasaller. Historiske kart synes å vise at dette området er tapt til franskmennene før midten av det trettende århundrede, vi kan la sagaen vise hvorfor…

2Eller som enkelte (bl.a. Samuelsens Konversasjonsleksikon (1925)) hevder efter å ha blitt ydmyket av Rikard, og brukte sykdommen som en unskyldning.

52 KAPITTEL 8. FRANKRIKE^{6}

Armagnac er et grevskab som omfatter et noe større område enn Vallier; men grev Auguste som er greve av Armagnac i rundt 1193, er en svak politiker og alt for dekadent til å styre med stor suksess. I realiteten er hans vasall, baron de Vallier, langt mektigere.

Greven av Armagnac sloss med vasallene til greven av Toulouse om kontrollen over broene over Garonne.

Se forøvrig avsnitt 14.1.

8.3 Grevskapet Toulose

Strekker seg fra Aquitaine til Middelhavet, og omfatter på denne tiden også grevskapet Venassin øst for Rhône. Viscomtene av Beziers og Carcasonne er formelt underlagt Toulouse, men er blitt temmelig autonome i den senere tid.

Har en del stridigheter med spanjolene, nærmere bestemt Katalanere fra Barcelona, som har betydelig innflytelse i sør.

Styres av grev Raymond VI (omtrent alle grevene av Toulouse heter Raymond, ser det ut til), nevø til Louis VII, og Rikards svoger.

8.3.1 Historie

I 1147, grev Alphonse, sønn til Raymond IV organiserte et råd som skulle styre over byen Toulose mens han var i korstog. Dette rådet bestod i utgangspunktet av 24 konsuler. Halvparten(?) av edel byrd, resten av borgerskapet.

I 1152 bestod rådet(?) av fire dommere, to advokater og seks «capitulaires».

I 1188 ble kapitulatet (som rådet ble kalt - «le capitoulat») tildelt autonomt styre over byen Toulouse, etter litt kreativ politikk under en krig mellom Raymond V av Toulose og kongene av England^{4} (Richard Løvehjerte?) og Aragon. Konsulene organiserte politi, laugene, sivil- og strafferettslig prosess, og handel, mens greven fortsatt hadde (ene)rett til å skrive ut soldater og slå mynt.

I 1190 kjøper man en del hus for å bygge et høvelig rådhus.^{5}

8.3.2 Det mytiske Toulouse

Greven av Toulouse later til å bli meget svekket frem til det femtende århundrede.

4Antagelig menes hertug Rikard Løvehjerte av Aquitaine. Han blir ikke konge av England før 1189.

5Hva betyr «moiti’e»? «supprimere»? Kan ta med ‘source’n

Toulouse omfatter pro forma grevskabene Venassin og Foix, som streber mot mer selvstendighet. Videre har greven en visegreve i Carcassonne. Baroniet de Fenouillet er opprinnelig en del av grevskabet Carcassonne, men er overtatt av greven i Toulouse.

8.3.3 Foix

Foix er området som i dag kalles Ariege. I perioden 1000-1400 bygde Foix opp en kvasi-uavhengig makt avgrenset av Languedoc mot nord og øst, og grevskapet Roussillon og kongeriket Aragon i syd, og grevskapene Comminges og Armagnac mot vest.

I utgangpunktet var det grev Roger I av Carcassonne som efterlot Foix med omland, Conserans og diverse, til sin sønn nr. to, Bernard, som ble greve av Conserans og herre av Foix. Første greve av Foix var dennes sønn Roger I som døde c. 1064, og hvis efterfølgere satt som grever i tre hundreår.

Geografisk inkluderer Foix (Ariege) noen av de høyeste delene av Pyreneene, og det er plenty med kløfter, gjel, grotter og tunneler. Byen Foix kontrollerer en viktig passasje gjennom Pyrenneene til de Iberiske landene.

8.3.3.1 Det mytiske Foix

Greven av Foix har sverget troskap til greven av Toulouse, men har stående konflikter med de fleste av baronene under comte Raymond de Toulose; han søker å sikre mer land.

I 1193 omfatter grevskabet byen Foix og veien opp til Pyrenéene, så og si uten noe omland. Skatteinntektene er minimale, men tollintekter fra veien gjør greven forholdsvis rik og mektig. Regjerende greve heter Gaston.

8.3.4 Catharene (Albigensere)

Kristen sekt, med røtter hos Bogomiler og Paulikanere. Teologisk sett preker de dualisme, altså svart-hvitt skille mellom godt og ondt, og der det kroppslige, materielle desidert er ondt, mens det spirituelle skal søke å oppnå enhet med Gud (som er det gode). De trodde på sjelevandring, forkastet Det gamle Testamentet og drev med streng askese. Materien var i deres lære skapt av den onde Gud, Sataniel.

Seksuell avholdenhet, vegetarkost, fasting, askese, og en nådeløs kritikk av den katolske kirken preger dem. Jesus og det gml. testamentet tones ned i religionen. Medlemmer deles i «perfekte» og «troende», og det settes høye standarder for førstnevnte, som ikke kreves av de andre.

Fra 1140 etablerer de en egen kirke, med hierarkisk oppbygning, liturgi og doktrine, og sin første biskop får de i nord-frankrike i 1149, noe senere i Albi og Lombarde, osv, til der er en biskop i nord-Frankrike, fire i syd, og seks i Italia. De fikk efter hvert en pave i Bosnien.

Korstoget 1208-29 gikk mot Albi og utryddet så og si de vestlige katarer fullstendig.

8.3.5 Grevskapet Venassin

Underlagt Toulouse, grenser mot vest til Rhône, og øst til Provence.

8.4 Grevskapet Provence

Avgrenset i vest av Rhône og Venassin, og strekker seg fra alpene til middelhavet.

(fremtidige) St. Benezet bygger rundt 1190 bro over Rhône i Avignon, noe som tidligere har vært forsøkt uten hell, og øker byens strategiske og handelsmessige betydning. Ellers er Marseilles viktigste havneby, og stammer tilbake til antikk tid.

8.5 Roussillon

er grevskapet som har hovedsete i byen Perpignan, grenser til viscomten av Carcassonne i nord. I syd grenser det til området som tidligere ble kalt for Frankisk Catalonia.

Roussillon har i en god stund (dvs. siden 800-tallet) hatt arvelig grevetitel (dog med nære familietilknytninger til grevene av Barcelona), men i 1172 blir Roussillon innlemmet i kongeriket Aragon, som grevene i Barcelona også kontrollerer. Disse har forøvrig mer enn en finger med i spillet når det gjelder grevskapet(ene i?) Provence, og er nok den mektigste «franske» makten i området.

Distriktet er i blomstring, og handel fører til rikdom og kunst og kultur.

8.6 Ymse

Beziers er området SV for Montpellier, og det er en del av viscomten av Carcassonnes herredømme, og et sterkt befestet sådan.

Store byer i området kan nok nå opp i tyve tusen innbyggere, mens en stor by, som Paris, har fire til fem ganger så mange.

8.6.1 Andre len og riker

Kongerikene Leon, Castillen, Navarra, Aragon, hertugdømmet Portugal og grevskapet Barcelona

De kristne statene sør for Pyreneene. Foregår en del trafikk nordover, men de konsentrerer i hovedsak sine stridskrefter mot maurerne sør på den iberiske halvøy, og en sjelden gang mot hverandre i interne stridigheter.

8.6.2 Oppsummering

For å summere opp - dersom vi starter der Pyreneene møter middelhavet, finner vi Roussillon, i stor grad et lydrike under kongeriket Aragon, som har hovedstad i Barcelona. Går vi nordover, kommer vi inn i viscomten av Carcassonne og Beziers sine områder. Grevskapet Toulose strekker seg videre nord- og vesterover, mens langs fjellkjeden finner vi først grevskapet Foix, og deretter grevskapet Armagnac.

Forsetter vi vestover kommer vi inn i hertugdømmet Aquitaine, og hertugen er altså Richard I Løvehjerte, som også er konge over England.

Øst for Toulose finner kommer vi til Rhône-elven, hvor man i disse dager er i ferd med å bygge bro ved Avignon, dette er så vanskelig at man ikke har klart det før, og brobyggeren blir da også kanonisert (St. Benezet). På østsiden av elven, har vi Venassin, som er underlagt Toulose, samt grevskapet Provence, som er temmelig uavhengig.

56 KAPITTEL 8. FRANKRIKE^{8}

Økonomi

9.1 Penger og mynter

Vi bruker tre regneenheter for penger:

• Pund (£), ett pund (ca. en halv kilo) sølv

• Solidus (s), 20s = £1

• Denar (d), 12d = 1s, 240d = 20s = £1

Ulike adelige, geistlige og handelshus preger mynt av ulike slag. Der finnes dog ingen eksakte vekslingskurser, og en mynts verdi er avhengig av hva folk tror den er verd, basert på deres tillit og kjennskap til den som har preget mynten og hvordan den ser ut.

Gullmynter preges mest i de italienske handelsbyene, og en gullmynt verd omkring ett pund veier typisk det samme som en solidus i sølv. Der finnes også veksler og verdipapirer.

Folk flest kommer nesten utelukkende i kontakt med skillemynt i kobber og tinn. En kobbermynt verd en denar veier omkring det samme som en solidus i sølv. Det er også vanlig å dele mynter i halve og kvarte.

9.2 Priser

Ting man kan få for en kvart denar:

• en bolle suppe

• ett beger billig vin (mjød og øl er gjerne noe dyrere)

• to talglys (talg stinker — voks er fire til fem ganger dyrere)

58 KAPITTEL 9. ØKONOMI

• soveplass på et (billig) verdshus Ting man kan få for en denar:

• egen seng på verdshuset

• en solid middag

• to dusin egg (på markedet) Andre priser:

• Bondesverd (6d)

• Lett armbrøst (3-5s)

• Ullstoff (god kvalitet) (5s per yard)

• Stoff til bondevams (8-15d per yard) (krever 2,25-2,5 yard)

• Ku (levende) (6-10s)

• Gris (2s)

• Sau (6-8d)

• Leie av hytte utenfor bymurene (5s per år)

9.3 Dyder og lyter

Lesser noble gir et overskudd på 40d per måned. Wealth gir et overskudd på £100 per år.

Del III Steder

59

Narbonne

10.1 Innledende detaljer

10.1.1 Narbonne

Narbonne har cirka 5000 innbyggere og en betydelig havn. Byen handler med varer fra deler av Pyreneene og jordbruksområdene i Sydvestfrankrike. Vin er den viktigste eksportartikkelen, men også malm og metallarbeider har stor betydning.

10.1.2 Mynt

Fire myntslag preges i Narbonne, to av biskopen og to av borgermesteren.

En krone er en gullmynt verd fem solidi med bilde av katedralen. Denne kalles gjerne en narbonneser. En skilling er preget i sølv med biskopens portrett. Den er verd en solidus og kalles gjerne en bisp på folkemunne.

En penning er en liten kobbermynt verd en kvart denar og bærer byens segl. En storpenning eller en quatro er fire ganger større og viser byvåbenet fire ganger. I tillegg ser man gjerne sølvdenarer preget av landherrer i området eller fra større byer, disse er stundom verd litt mer enn fire penning (én denar) siden sølv er kulere…

10.1.2.1 Spillerpersonene

Fattigfolk i Narbonne (tyver, gjøglere o.l.) starter med 2 + 4D10 penning. Sjømenn har 4D10 penning samt 12 sølvdenarer når de mønstrer av i Narbonne.

Figur 10.1: Skisse over Narbonne. \begin{matrix}c \\ ◯ \end{matrix} ved forfatteren.

10.2 Personer

10.2.1 Gjenger

En rekke bander har tilhold i de fattige bydelene i utkanten av byen og i havneområdene.

10.2.1.1 Juan Cataluña

Juan kom fra Catalonien for vel seks år siden, og knyttet raskt til seg en gruppe, til tross for at han som utlending er meget upopulær i visse kretser; og gruppen har en kontinuerlig feide med Charles Affines gjeng. Medlemmene er kjent for å være dyktige tyver (rykte 1 blant fattigfolk i Narbonne).

Jeanne(17) og søsteren Nanette(6) er medlemmer av banden.

Nico(8) tjener en god del som lommetyv. Hun arbeider gjerne sammen med gjøglerne, der hun går rundt med en hatt eller robber tilskuerne.

Timo er en stor kraftig sigøyner som tar løsarbeid av alle slag, som bryggesjauer eller bygningsarbeider.

Thomaso er en sleip tyv fra Genoa. Han driver både med svindel og terningspill. Han bodde en lengre periode i Marseilles, men ble med tiden uvenner med mange av spillerne der i byen, og fant det nødvendig å reise videre.

10.2. PERSONER 63 Figur 10.2: Havnestrøk. \begin{matrix}c \\ ◯ \end{matrix} 1997 Line Merete Eriksen <line@ii.uib.no>, all kopiering og bruk er forbudt uten eksplisitt tillatelse fra rettighetshaversken.

Abdul(16) og Piedro(16) er småtyver. Piedro er den raskeste, mens Abdul er den smidigste.

Jablavin(17), en mentalt tilbakestående, men meget dyktig trubadur, er også en venn av gruppen.

Juan selv virker mest som gjøgler, først og fremst er han en dyktig sjonglør, men han later til å kunne mangt og meget — og han har vært med på innbrudd sammen med resten av gruppen.

10.2.1.2 Kibo

Kibo og hans to kamerater er kraftige slåsskjemper. Fra tid til annen ligger de i feide med andre gjenger, og presser dem for penger, men de tjener mest på ærlig arbeid i havnen. De er dog kjente bråkmakere på havnekneipene.

10.2.1.3 Charles Affine

Charles Affine leder en gruppe på seks dyktige tyver.

10.2.1.4 Marie

Marie leder en gruppe på åtte kvinnlige og mindreårige tyver og gjøglere.

10.3 Steder

10.3.1 Verdshus og tavernaer

10.3.1.1 Den gyldne Plog

10.3.1.2 St. Jacob

St. Jacob er en taverna for bønder oppe ved Vestporten. Julians søster, Juliette, brukte å jobbe der, helt til hun fikk sparken som følge av en del uhell.

10.3.1.3 Pokalcaféen

Pokalcaféen er et middels dyrt sted, som ligger på enden av skostredet.

10.3.1.4 Blekkspruten

Blekkspruten ligger ved fisketorvet, og har fiskesuppe som sin spesialitet.

10.3.1.5 Kveilen

Kveilen ligger i en av de innerste bakgatene i havnekvarteret. Det er et trinn ned til døren, som er meget lav; kun de aller minste kan gå inn uten å bøye seg. Inne er det alltid ganske mørkt; gulvet er beksort og klissete, og man hører at sko alltid henger litt igjen. Taket er lavt, omkring tre alen; og holdt av tykke bjelker som rager godt ned. En del oljelamper henger under disse bjelkene, og avgir en sotet røk som legger seg under taket.

Klientellet er i all hovedsak tøffe sjømenn; mens serveringsdamene er fyldige kvinner i noe utringede og slitte kjoler. Det er slett ikke umulig å kjøpe seg et nummer… 66 KAPITTEL 10. NARBONNE

Toulouse

11.1 Aura

Mesteparten av byen innenfor bymurene har en hellig aura med styrke 3. De to katedralene har aura 5-8 avhengig av aktiviteten der, og en sterk aura stråler også omkring dem. Enkelte lommer i byen har lavere aura, eller domineres av andre krefter. Bebyggelsen utenfor bymurene har stort sett aura 1.

Toulouse står under beskyttelse av sin skytshelgen, st. Heloise.

11.2 Styre og Stell

Byen styres av et autonomt råd, capitulatet som består av seks dommere og seks legfolk. Når et medlem dør eller på annen måte trer ut av rådet, utnevner capitulatet hans efterfølger.

11.2.1 Rådhuset

Byen kjøpte 1190 en del hus for å bygge rådhus i nærheten av katedralen. I 1193 står huset halvferdig. Byggearbeidet har tatt en pause, men man har tatt i bruk nogen av rommene i første etage.

11.2.2 Saker i tiden

Byens intellektuelel er naturlig nok opptatt av byens fremtid. Toulouse er et kulturelt sentrum i Langue’d’Oc, og opprettelsen av kapitulatet i 1188 har gitt byen en del selvstendighet, slik verdensbyene i Italien har. Greven har imidlertid fremdeles stor makt, og det er selvsagt forbudt å kritisere ham offentlig.

Meningene om hvordan makt skal fordeles er alltid delte, og her er der mange å dele den på:

• Grev Raymond

• Hertug Richard

• Laugene

• Katarkirken

• Den katolske Kirke

• Capitulatet

De to kirkene lever i dag side om side, og på overflaten fungerer dette godt. Blant dommerne er der en katarprest, hvilket gir katarene en solid posisjon. Der er selvsagt, her som andre steder, oppviglere, som gjerne ser den ene eller den annen kirke fordrevet fra byen. Konflikten vil nok tilspisse seg.

11.2.3 Personer i Capitulatet

11.2.3.1 Borgermester Mamert

Født: 1145 Alder: 48 Confidence: 4

Mamert bor i et stort hus like ved rådhuset.

Han var tidligere innehaver av Sølvklokken. Ved Rikards okkupasjon av byen i 1188 ble han innsatt som borgermester efter kun kort tid med politikk og byadministrasjon. Han prøver å stå uavhengig av kirkene, greven og andre krefter, selv om han er god katolikk; og han klarer det meget godt. Der er grunn til å vente solid maktkamp hvis han faller fra, så han sitter forholdsvis trygt så lenge maktfaktorene er jevnsterke.

Han er meget forsiktig med å ta avgjørelser eller gi løfter uten å ha forhørt seg hos alle de sterke fraksjonene i capitulatet.

11.2.3.2 Dommerne

Luc Allard er katarprest og dommer

Foilan er dommer. Han studerte i sin tid i Italien.

11.2. STYRE OG STELL 69 Lanval (1142-94) var en dommer som døde i våren 1194. Thierry er dommer. Han er gift. Louis Anton er dommer. Han har blant andre undervist Arnaud. Han kan virke en smule brysk. Pierre Antoinne er dommer. 11.2.3.3 Borgerne Jauffre er smykkesmed. Serin er leder for skomakerlauget. Thomas Pierre Philippe Luc Ponty (f. 1159)

Luc Ponty fremstår som kjøbmann i Toulouse. Per i dag klarer han seg med inntekter fra sitt verv i capitulatet og tilstøtende administrative verv.

11.2.4 Andre

11.2.4.1 Nicolas Født: 1165 Alder: 28 Confidence: 3

Nicolas er advokat i Toulouse Ved Lanvals død 1194 søker han å bli tatt opp som dommer i capitulatet efter ham. 11.2.4.2 Broder Fricor Broder Fricor er katolsk munk med gode kontakter ved katedralen i Toulouse. Han søker å bli tatt opp som dommer i capitulatet efter Lanval 1194.

70 KAPITTEL 11. TOULOUSE

11.2.4.3 Xavier des Champs Xavier er gjøgler og kurtisan.

11.2.4.4 Den blå Eminense (Ketil)

11.2.4.5 Commandant Corneus Corneus er commandant ved Nordporten, og sammen med commandant Victor ved Sydporten er han grevens fremste mann i byen.

11.2.4.6 magister Castor Castor er en av byens fremste lærere.

11.2.4.7 broder Christian Broder Christian driver en del undervisning i teologi og artes liberales.

11.2.4.8 dr. Franciscus (Sidsel)

11.2.4.9 magister Antonio Antonio er kjøbmann og jurist fra Italien. Han overtok dommerembedet efter Lanval, men han selv er mest opptatt av sin egen handel.

11.3 Personer

11.3.1 Iosefus

Iosefus handler i antikviteter og bøker i Toulouse.

11.3.2 Byggherren Armalad

Hos Armalad blir man tatt imot av en hyggelig og høflig tjener ved navn Thomas. Han er forholdsvis gammel og er nesten helt skallet. Han har knapt annet hår en de lange grå bustene som står rett opp ved tinningene. Thomas smiler alltid, selv om han stadig gremmer seg over at Andreas ikke gjort det han skulle, slik som å olje inngangsdøren eller reparere en stol.

11.3.3 Vekteren

Hvert område i byen har sin vekter som har overoppsyn med ro og orden der. Nattestid patruljerer han som brannvakt og ordensvakt. Vekteren omkring pakten heter Wilfred, og han vil antageligvis være opptatt av hvem som flytter inn i hans område.

11.3.3.1 Wilfred

Født: 1155 Alder: 38 Confidence: 2

Dyder og lyter Freeman (0)

Personlighet Nyssgjerrig +1; pratsom +2; dedikert +3

Grunnegenskaber Int +1; Per +1; Str +1; Sta +2; Pre +1; Com -1; Dex 0; Qui -2

Ferdigheter Tohåndsvåben [Morgenstav] 3; Enhåndsvåben [kortsverd] 2; Brawl 3; Thrown Weapon 1; Toulouse lore 5; Awareness 3; Stealth 2; Folk Ken 5; Athletics 2; Intriger 1; Sang 2; Chirurgery 2; Etikette 1; Sp. Provençal 5; Pruting 2; Lederskab 1; Spille fele 1; Ride 2; Svømme 1; Overlevelse 1

Morgenstav Init +5; Atk +6; Dam +6; Dfn +1 Wilfred har langt grått hår og et vennlig ansikt.

11.3.4 Marchus

Marchus er en katarmisjonær som bruker å stå på markedet nærmest pakten og preke. Han preker apokalyptisk og kritiserer Den katolske Kirke åbenlyst.

Han siterer gjerne Åb 6.1-4.

Fredens tid er slutt. Jeg har sett Rytteren og Den røde Hest ri mot Tolosos. Vi må møte de mektige krefter med åpne sinn. Legg ikke vinn på det forgjengelig, men kjemp for det som skal komme.

72 KAPITTEL 11. TOULOUSE

11.3.5 Andre

Alexis Snekker som har lavet blåsebelger for flere av byens smeder. Pierre Laugsmester for smedene. Armand En underlig person. Han ser ganske fattig ut. Han solgte Tartatius

den underlige isstenen. Han er talsmann for Tiggerprinsen.

11.4 Verdshus og tavernaer

11.4.1 Tønnen og Ambolten

Dette er en taverna på hjørnet mellom Bøkkersmuget og Smedagaten. Klientellet er mest håndtverkere fra de to gatene.

11.4.2 Den dansende Ponny

[Sidsel er ansvarlig] Dette er tavernaen like ved pakten. Innehaversken heter Elizabeth.

11.4.3 Salon de Ville

Dette er en fin vinstue som ligger like ved byens rådhus.

11.4.4 Kroen bak

Dette er en simplere kro som ligger i en bakgate i nærheten av Salon de Ville.

11.4.5 Sølvklokken

Sølvklokken er et verdshus av rimelig standard, hvor magi fra Selicitas Concordiæ gjerne tar inn.

11.4.6 Lykkeboden

Lykkeboden er en spillebule i middelklasse.

11.4.7 Den vraltende Gås

11.4.8 Sølvbuen

11.5 Mytiske steder

11.5.1 Tåkens Regio

Dette er slik det fortelles av Balder, som først gjorde seg kjent med regioen.

Jeg kom til Toulouse 22^{de} mars anno domini 1193 for å besiktige et hus som biskopen ønsker å selge. Det var Iosefus, antikvitetshandleren, som visste om det og anbefalte at vi skulle se på det.

Iosefus var dessverre ikke hjemme da jeg besøkte ham samme eftermiddag. Alt jeg fant var en ung student som passet hans butikk. Spesielt hjelpsom var denne student ikke, han var adskillig mer oppslukt av sin lektyre. Dersom jeg siden har lært ham rett å kjenne var nok denne lektyre også av det mer obskøne slag. Imidlertid fikk jeg komme inn og vente, men det gikk mer enn en time uten at Iosefus viste seg.

Det var ikke nogen triviell sak, men jeg klarte å overbevise studenten om at vi måtte gå ut og se efter ham. Vi fant et brev som gav oss adressen til det huset han hadde anbefalt, i Iosefi arbeidsværelse; og siden vi likevel ønsket å beskue dette, så kostet det oss lite å se efter Iosefus der. Studenten, som forøvrig heter Luc Antoine Philippe de Venassin (man må være adelig for å ville hete noget slikt), ble med oss.

Huset lå nede i de fattige kvarterene ved elven, og kunne minne om et forfallent lager. Taket var borte og det meste var slitt. Jeg kunne ikke se nogen som helst grunn for at Iosefus skulle anbefale et slikt hus, men Iosefus er en vis mann som vet mer enn man skulle tro, så jeg antok at der var noget mer som ikke var åbenbart for allverden.

Huset var ikke mindre forfallent på innsiden, og de få møblene som stod igjen var fullstendig ødelagt. Vi hadde dog hell nok til å finne Iosefus, men han var hardt såret. Vi fikk bragt ham ut og fikk en vogn som kunne frakte ham til en venn av seg. Han trengte en ukes fred og ro, for å komme seg efter skadene.

Dagen efter besøkte vi hustet igjen, for å undersøke det grundigere. Iosefus var fremdeles såpass skadet at vi ikke fikk spurt ham hva han mente var så spesielt. Jeg hadde en avtale med sieur Luc, men han viste seg ikke, så jeg tok huset i skue på egenhånd.

Det eneste spennende jeg fant var en sten med et inngravert heptagram i kjelleren. Jeg studerte denne nøye, flere ganger, både med og uten mine kunster. Det tok mange forgjeves forsøk, og et uhell for å finne hemmeligheten. Uten å se inngangen, så entret jeg faktisk en verden hinsides denne; heldigvis ble Antonio med.

Vi kom inn i et hus som stod i adskillig bedre stand enn det hus vi startet i. Huset var imidlertid innredet som en labyrint, med værelser som kun kunne entres ved å klatre ut vinduer og gå langs en glatt murvegg. Jeg har dessverre glemt det meste av detaljene, og jeg har ikke kunnet undersøke huset igjen, siden det antageligvis ble ødelagt i løpet av sommeren.

Om det var vanskelig å komme inn i den verden, så var det ikke noe enklere å komme tilbake. Vi var nær ved å gi opp da vi ble kastet tilbake og møtte sieur Luc i kjelleren.

Jeg har siden spekulert meget i hva slags verden vi var i, og stenens natur. Jeg har funnet ut en del om stenens krefter, men jeg har ingen idé om hvem som har lavet den.

Efter besøket vårjevndøgn, sendte jeg umiddelbart bud efter laboratorieutstyr og en del notater, for å starte et studium på stenen. Det jeg lærte er som følger.

Stenen virker som en enkel portal, men den er sjelden åpen. Når den er åpen, vil man passere gjennom så snart man står på den. Den åpner seg naturlig ved hvert jevndøgn og ved hvert solverv. Da er den åpen innover ved høyvann og utover ved lavvann. I tillegg har jeg funnet en formel for å åpne portalen efter ønske. Denne krever Rego Vim av fjerde magnityde.

Dessverre løste jeg i de tidligere arbeider ut krefter som forstyrret den hinsidige verden og huset der raste i hop. Derimot regner jeg med at vi kan bygge et nytt hus der, som er mer anvendelig for våre formål. Auraen later til å være forholdsvis sterk, og dette, sammen med den unike nærheten til byens gleder, stedet til et fortreffelig sted for en pakt.

Ruinen som er der nu, ligger på en liten holme som ikke rommer stort mer. Verden der borte later imidlertid til å romme adskillig mer, men fra holmen er der ikke annet å se enn et hav av tåke. Jeg tror der er grunnlag for videre studier på fenomenet.

11.5.2 Nabolaget

Horehuset (Øystein) En god Natts Ritt

Løsgjengere og gjenger (Raymond)

11.5.3 Brønnen

En brønnorm har slått seg ned i husets brønn, slik at vannet er ødelagt. De grogs som bor i huset og bruker vannet i brønnen vil snart merke at de blir syke. De har ikke merket noget tidligere, fordi de i magines fravær har spist og drukket mest på tavernaene omkring, og de bruker andre brønner.

Vannet er imidlertid visholdig (1 rute aquam per måned). Hva ønsker magine å gjøre? Dreper de ormen for å få en ren brønn, eller vil de ha ormen som «husdyr» for å få vis fra vannet? Hva vil skje dersom en av naboene forlanger å få brønnen renset, og hvor mye vann kan de hente ved tavernaen uten å få konflikter med tavernaholderen?

Brønnormen

11.6 Mynt

11.6.1 Grevens mynter

Sølv (1d) Grevens våben, rev: åpen hånd

Penning (kobber) (\frac{1}{2}d) Romertall III med krone, rev: tre spyd

Gull (1s)

11.7 Kloster

11.7.1 St. Heloise

St. Heloises kloster er byens eldste nonnekloster. Abbedissen heter Marie Heloise.

11.8 Idéer

11.8.1 Om truppspill

Jeg [Ketil] driver litt i fritiden og leser litt om katarer.... skal prente ut noen www-sider bla. Forøvrig har jeg pønsket litt rundt dette med elementer av Toulose som vi burde kunne bringe inn i spill. En måte kunne være å dele ut områder til spillerne, hvor de kunne f.eks. designe characters, steder, osv til senere bruk - gjerne i lett skisseform til å begynne med, men helst med et og annet eventyr som involverer spillere (men ikke nødvendigvis pakten - vi kunne f.eks. spille en session med la oss si interne stridigheter i et laug) for å gjøre oss kjent med den delen av settingen.

Poenget var i alle fall å fordele hovedområder, slik at man unngår å trø hverandre på tærne. Tror du det kunne være en idé?

11.8.2 Idéer

Consulatet - styrer byen i alt, unntatt militærvesen og mynt; seks legfolk (prominente personer) og seks dommere (muligens utpekt av greven? må sjekke)

Borgerskapet

Laug har mye makt — vi bør vel ha ledere for kjøpmenn, håndtverkere, etc

Jødisk ghetto — pengeutlånere - et must for enhver by kanskje en og annen italiensk bankfilial/familie?

Emeric er en fattig kjøbmann som driver handel på elven, med lekteren Den hvite Svane.

Underverdenen En eller flerer underverdener må vi vel ha med.

Adelighet

Grevens folk i byen skattemester/fut, vektere/byvakter

Adel i området/bosatt i byen

Geistlighet

Katolsk biskop Jean de St. Domingo (husholderen heter Jaque) (Ketil)

Katar-biskop Acostant 11.8. IDÉER 77

Kloster Kanskje et kloster eller to, klosterskole? Prior, Abbed, Mun-

ker, Prester

Ridderordener - antagelig tilbøyelige til å ha tilhold utenfor byen, men kanskje en og annen ridder eller spion eller hva vet vel vi? Tempelherrer Johannittere (andre?)

Hermetic • Andre pakter (Magvillus,Val Negra (flere?))

• Hus (politiske standpunkter osv, snarere enn individer)

• Tribunaler (ditto) Hedge/Magisk/Overnaturlig plass til en del ruskomsnusk, som f.eks.

satanister, kabbalister o.l. Faeries? (kanskje i området rundt) Se også: www.cathars.org!

78 KAPITTEL 11. TOULOUSE

Fenouillet

12.1 Baroniet de Fenouillet

12.1.1 Tartatius i Fenouillet

Tartatius og Aeiliendée besøker Fenouillet ultimo april 1193. De besøker Partiville og hører ryktene om en drage. I St. Paul treffer de Charles og Sean, de får også høre om Sebastian.

12.1.2 Baronen

Baron Maurize de Fenouillet holder hus i et lite feste vel en halv times gange fra landsbyen St. Paul de Fenouillet. Han er underlagt grevskabet Toulouse.

12.1.3 St. Paul de Fenouillet

St. Paul er en forholdsvis stor landsby. Hovedveien fra Perpignan til Toulouse går igjennom, og i St. Paul finnes både en skysstasjon og to verdshus. Fra St. Paul tar det to dager til Perpignan og tre til fire dager til Foix.

12.1.3.1 Charles

Sir Charles er friherre i området og driver hesteavl for salg til skysstasjonen og baronen. Han er vel respektert for sin dyktighet i sitt fag, men selv er han misfornøyd og streber efter en adelstittel. Han er forholdsvis dekadent, og gjør meget for å se rik ut. Fremmedfolk kan lett ta ham for å være baronen. Dette har gjort at baronen nå har et noe anstrengt forhold til Charles, selv om baronen er meget godt fornøyd med hestene han kjøper.

Figur 12.1: Den lange Ljå. \begin{matrix}c \\ ◯ \end{matrix} 1997 Line Merete Eriksen <line@ii.uib.no>, all kopiering og bruk er forbudt uten eksplisitt tillatelse fra rettighetshaversken.

I 1193 har Charles et enormt arbeid med å bygge mur rundt sin gård. Omreisende sigøynere får stadig arbeid på verket. Jablavin reiser med en av gruppene som er innom.

Rykte: Dyktig med hester [overklasse i Fenouillet] 4; Dekadent [Folk i st. Paul] 1

Personlighet: overlegen +2, dekadent +3, arbeidssom -1

12.1.3.2 Verdshus

Der er to verdshus. Det største har egne soveværelser og god standard. Det andre er først og fremst en landsbykro, men tilbyr også overnatting i selve tavernaen.

Den røde Sten Den røde Sten er et fasjonabelt sted, ved siden av kirken og vis à vis skysstasjonen. Innehaverne heter Martin og Melissa.

Den lange Ljå Landsbyens samlingshus heter Den lange Ljå og drives av kroverten Baste.

12.1.3.3 Sebastian

Baste har et ekstra værelse ovenpå, som han leier ut til en mystisk fremmedkar ved navn Sebastian. Folk i landsbyen frykter ham, og mistenker ham for å være trollmann eller noe annet rart noe; men han har nå vært der i langt over et år, og egentlig har ingenting ille skjedd, derfor er det ingen som bryr seg.

12.1.3.4 Sean (11)

Martin og Melissa har en sønn som går på en klosterskole en halv dagsreise unna. Mesteparten av vinteren bor han ved klosteret, men i sommerhalvåret kommer han hjem for flere måneder ad gangen; for å hjelpe til med arbeidet i høysesongen.

Sean er nyssgjerrig, og han har spionert en del på landsbyens gamle tulling, Sebastian. Ved en anledning kom han over forordet om Bonisagus og Hermes’ Orden. Dette vokter han som sin lille hemmelighet, men han er meget nyssgjerrig på Ordenen og på hva magi er for noe.

Ferdigheter: Skrive latin 2, Tale latin 2

12.1.3.5 Fader Martin

Fader Martin er landsbyens prest.

12.1.3.6 Matrissa

Matrissa er en gammel klok kone som bor cirka en times gange fra landsbyen. Hun er viden kjent for sine legende urter og for sine ferdigheter som jordmor. I St. Beat har hun en datter som hun ikke har sett på flere år, dvs. hun tror hun er i St. Beat.

Matrissa fant en sort bonde fra i skogen og tok den med seg. Uten å skjønne verdien av den, solgte hun den til Patricius scholæ Verditii ex Verdi.

Matrissa er meget gammel og meget glemsk. Hun husker mangt og meget fra femti år tilbake, men bruker lang tid på å erindre hva som er skjedd de siste årene og de siste dagene. Hun husker heller ikke alltid det samme to dager på rad.

12.1.4 Develskogen

Like ved landsbyen st. Paul ligger en stor skog. Områdene nærmest landsbyen blir ivrig nyttet av bøndene til ved og byggematerialer, men få kjenner skogen lenger inn.

Innerst i skogen, det tar cirka to timer å komme dit til fots, ligger et område som kalles Develskogen. Her er alle trær meget gamle og krokete, og de fleste er råtne. Det er alltid mørkt, og en sort eim av råte hviler over stedet.

Valdaperte

13.1 Valdaperte

Valdaperte er navnet på en dal i Fenouillet.

Nederst i dalen ligger landsbyen Partiville, cirka en dagsreise fra st. Paul.

13.2 Partiville

Landsbyen lever mest for seg selv, det er en dags reise til nærmeste naboer. Likevel er alle gode kristne, og fra tid til annen drar de i samlet flokk, en drøy dagsreise, til St. Paul de Fenouillet for å gå i kirken. Da har de også med varer som de ønsker å selge, det skjer helst ved de store markedshøytidene.

Landsbyfolket holder gjeter, dyrker kålrot og neper, og de driver jakt i fjellene; til gjengjeld betaler de forholdsvis høy skatt.

Bygden teller sytten familier. Selv kaller de det bare for «Byen»; Valdaperte er for dem bare «Dalen», mens st. Paul kalles for «Storbygden». Noen av dem har selvsagt hørt navnene som fremmedfolk bruker, men ikke alle husker dem.

13.3 Landsbyfolk

13.3.1 Smeden

Smeden, Humbert, er bygdens sterkeste, og den eneste som er sterkere enn Arnulf. Han er derimot en meget fredsæl mann som gjør hva som helst for å unngå slagsmål. Av denne grunn ser de fleste i bygden meget opp til ham.

Humbert har en hytte like ved der veien kommer inn på tunet. Når han arbeider, står han gjerne et stykke ute på tunet; han ønsker selvsagt ikke å ha gruen for nær huset.

Hver vår bryter bygden malm i myrene vest for tunet. Her er det smeden som leder an.

Humbert kommer fra St.Paul og er bror av smeden der. Han har giftet seg med Eliza, søster av Karl, og de har tre barn sammen.

13.3.2 Maria

Maria er en omsorgsfull landsbymoder. Hun har flere barn, bl.a. en sønn, Alfred, født 1181. Han er den eldste av barnene i bygden. Søsteren, Mia, født 1182, dør vinteren 1194.

Familien bor i det brune huset med to skorstener.

13.3.3 Karl

Karl har bygdens største hus. Han har bl.a. døtrene Charlotte (f. 1175) og Eliza (f. 1184).

13.3.4 Saissa og Thierry

Saissa kommer utenfra, men har giftet seg med Thierry, bror til Tressa.

13.3.5 Rotger og Lilianne

Rotger og Lilianne er foreldrene til Gailhard.

13.3.6 Gailhard

Gailhard, f. 1176.

13.3.7 Thomas og Thea

Thomas er født 1139, Thea i 1142. De har sønnen Christian.

13.3.8 Christian

Grunnegenskaber: Sta +2; Str +1; Pre -1; Com 0; Per +1; Int -1; Dex 0; Qui +1 Ferdigheter: Piety 1; Survival 4; Legend lore 1; hunt 3; Chirurgery 3; Animal Ken 3

Christian er født i 1162. Høsten 1193 gikk han seg vill i fjellene omkring Valdaperte, og han streifet alene omkring i fjellene hele vinteren. Han stolte dog på Gud, og han ba meget. Ut på våren fant han hjem igjen, overbevist om at han kun overlevde ved Guds hjelp. Nu er han dybt religiøs. Han har bestemt seg for å bygge en kirke i bygden, selv om han har tynt med ressurser og ikke helt vet hvordan han skal gå frem, er han fast bestemt på å klare det.

Christian bærer et kors formet av fire benstykker stukket inn i en rund plate, med ingravert en «livssirkel», som kan minne litt om Verditii merke for Creo.

13.3.9 Philippe

Phillippe er en 35 år gammel enkemann med langt lyst hår; han ser yngre ut enn han er. Konen, Cassandra, døde i barselseng, da hun fødte datteren, som ble oppkalt efter henne. I dag bor Phillippe alene med Cassandra i en rød hytte ved tunet.

13.3.10 Cassandra(17)

Født: 1176

Cassandra er kjent som bygdetulling, og er stadig nær ved å bli lynsjet som kjetter, fordi hun hevder at allting har sjel. Folk aksepterer henne likevel ved at hun alltid «vil det godt».

13.3.11 Arnulf(29)

Født: 1166 Ferdigheter: Legend lore[Valdaperte] 4

Arnulf er bygdens modigste og dyktigste jeger, og han drar gjerne på lange jaktturer alene. Det sies at han på en av disse turene har møtt dragen, hvilket ingen andre i bygden har.

Arnulf vil aldri snakke om dragen og sitt angivelige møte med den.

Arnulf kjenner også en rekke legender om dalen, flere enn noen annen i landsbyen. I og med at han ikke er gift, har han rikelig tid til å vandre i dalen, og han vandrer lenger opp enn noen annen, og lære om folk og fe som ferdes der.

13.4 Magi

13.4.1 Magisk aura

Per i dag har dalen en magisk aura på 6. I landsbyen og nedenfor er den noe lavere.

13.4.2 Magiske kilder

Rødkrave er en eiendommelig blomst som vokser i dalen. Den ser ut omtrent som tusenfryd, men er adskillig større, og de røde linjene i kronbladene synes ofte å forandre seg mens man ser. Rødkraven vokser aldri på samme sted to år på rad.

Klynger på omkring et dusin blomster kan finnes tilfeldig i dalen. Hver klynge holder gjerne to til fire ruter vis, mulige kunster er Creo, Muto, Herbam, Imagonem og Vim.

Våren 1194 er der mye rødkrave i Valdaperte, pga. magisk aktivitet høsten og vinteren i forveien. Man kan regne med å finne fire klynger à to ruter Muto, tre klynger med én rute hver av henholdsvis Creo, Herbam og Imaginem, samt én klynge à to og to klynger à én rute Vim.

I tillegg er der en bekk med perdo-vis. Man kan få én rute i året. Blir kilden liggende uhøstet, så samler det seg opp vis over året, men ikke fullt én rute per år. Noe går tapt.

13.4.3 Magiske stener

Monolitten En sort monolitt, ca. 50 cm høy. Merket med Verditius-runer for ReMe og et våbenskjold, rektangulært med en hammer. Det virker som om stenen binder noe fast. Åpnet med 12r. vim-vis.

Dvergen Stenstatue av en dverg med hammer, lavet for ca. 90-100 år siden. Merket med Verditii runer for An, Re, Te, Vi, Au, Pe. Åpnet med 20r. vimvis.

13.5 Historie

13.6 Eventyr

13.6.1 Vinteren 1194

Vinteren 1194 har vært urolig, med mye uvær.

Folk i landsbyen er blitt mer mistenksomme, og de ønsker ikke lenger magine velkomne.

Christian gikk seg vill i urolighetene om høsten, og fartet omkring i fjellene hele vinteren. Han setter sin lit til Gud og nu skal han bygge kirke.

I landsbyen stoler folk også på Gud. Likevel fødte Felise en vanskapt sønn, Dragan i februar, og Marias datter, Mia(12), døde i januar. Folk flest ser med håp frem til å få en ny kirke.

13.6.1.1 Kirken

Der er to fine høyder nær landsbyen. Den nærmeste ligger i retning Arnulfs hus, og det er den mest aktuelle. Christian ønsker å legge kirken som en hellig utpost mot fjellet.

Den andre høyden ligger på høyde med landsbyen, litt lengre borte mot øst.

13.6.2 Høsten 1194

Høsten 1194 bryter landsbyfolket sten til kirken under ledelse av Christian. De stabler det hele på høyden mot Arnulf. Christian har fått løfter om støtte både fra sieur Charles, baronen og presten i St. Paul.

Dragekulten har allerede begynt å planlegge mottiltak.

13.6.2.1 Brunwald

Brunwald besøker dalen høsten 1194, for første gang. Han ser straks at området er meget magisk. Der bor tett med ånder, spessielt i alt som lever og gror. Der er også noen spøkelser. Han finner mindre vis-forekomster i elven.

Ravnene holder øye med ham så godt de kan, og han ser godt at de er magiske. Hemlock blir ikke sett. Harpyene holder Brunwald seg unna.

88 KAPITTEL 13. VALDAPERTE

13.7 Fjellet

13.7.1 Hemlock

Vallier og Armagnac

14.1 Lensherrene

14.1.1 Vallier

Baroniet Vallier har faktisk fått navn efter baronen: Valeray Vallier, som ble adlet av grev Cadmar d’Armagnac i 1155, og fikk et len øverst mot Pyrenéene. Grevskabet og dermed baroniet, sorterer frem til 1192 hertugen av Gascogne og Aquitaine. Historien fra 1193 og utover er fremdeles uklar.

14.1.2 Baron Philippe de Vallier

Baron Valeray døde i 1179, og sønnen hans Philippe arvet lenet. Philippe opparbeidet gjennom årene et godt samarbeid med greven, og ble hans nærmeste rådgiver da han ble gammel og svak.

Baron Philippe de Vallier var en gammel alliert av baron de Fenouillet. Hans borg ligger ved landsbyen st. Beat. Våren 1193 er det snart gått et år uten at de har hørt fra hverandre.

Baronens død vil både sjokkere og bekymre baron de Fenouillet. Om ikke annet fordi han sårt trenger allianser mot grev Gaston de Foix.

14.1.3 Grev Auguste d’Armagnac

Grev Cadmar styrte Armagnac svært lenge, og han overlevde både sin sønn og sin nevø. Da han døde 1190 var det hans grandnevø som nærmest uventet, arvet lenet.

Auguste er en ung dekadent dilletant og er dårlig skikket til det lederskab han er tiltenkt. Han støtter seg utelukkende på aquitanske adelsmenn og er absolutt lojal mot hertug Rikard. Han har ingen kontakter i franskkontrollerte len.

14.2 Området

14.2.1 St. Beat

St. Beat er en landsby like ved baron de Valliers borg.

14.2.2 Det som er skjedd

Noen folk i egnen husker at en stor hær kom sent på høsten og tok borgen. De minnes at soldatene talte flere ulike obskure sprog. De skjønte ikke meget. De kan også erindre et og annet våbenskjold dersom de blir spurt nøye. I alle fall et sort tårn på hvit bunn.

14.2.3 Skogen

Veien opp til St. Beat fra Foix går gjennom et stort skogsområde. Vinteren 1192/93 har bøndene nedenfor skogen vært plaget av røvere som ser ut til å komme fra skogen.

Røverne er overlevende fra St. Beat. Skremt bort fra landsbyen, har de søkt tilflukt i skogene og fjellene omkring. De er ikke mange, og efter en hard vinter er det bare en håndfull igjen. For det meste har de levd av jakt, men i de verste tider har de plyndret isolerte gårder nedenfor skogen.

14.3 St. Beat

Noen få bønder har prøvd å slå seg ned i landsbyen på nytt, og prøver å drive jord og husdyr, men de sliter og virker på mange måter ganske apatiske.

14.3.1 Borgen

Borgen er sterkt ramponert, kun en hær med krigsmaskiner ville kunne forårsake noe slikt. Det lukter ille i hele borgen; både lik og mat ligger og råtner, dels i innestengte rom. Kun det østre tårnet står urørt.

Baronens yngste sønn, sieur Ranoir, har overlevd og bor i borgen, men lider av hukommelsestap. Det eneste mål han kan se i livet er å beskytte borgen, som han kjenner ut og inn. Her har han også forråd nok til å leve av. Sønnen er selvsagt ridder og rikelig kamptrenet.

I portrommet står to fullstendig paralyserte vakter. De har en frisk, men usannsynlig jevn, rødlig farve i ansiktet. Der er ingen medisinske defekter.

14.3.1.1 ridder Ranoir

Ranoir bærer Valliers våbenskjold.

Grunnegenskaper

Int 0 Str +2 Com −1 Qui 0
Per 0 Sta +1 Pre −2 Dex +1

Ferdigheter: Enhåndsvåben 2, To våben 1, Tohåndsvåben 5, Pålvåben 3, Våben med skjold 4

Kampegenskaber

Våben  Init Atk Def Dam Enc
Storsverd  12 10 10 10 −2
Langsverd  6  4  7  6 −1,5
Langsverd og ridderskjold 7  7 13  6 −2,5
Pik  10 8  5  8 −2,5
Påløks  12 9 11 11 −2,5

Rustning: Ringbrynjehauberk, beskyttelse 6, vekt −3

14.3.1.2 Magi

Med magi (og muligens overnaturlig syn) vil man se ressonanser av kraftig magi i borgen. Blant annet er der manifestert en rad Perdo-Vis og en rad Terram-Vis i stenen. 6^{te} magnitudes MuVi er nødvendig for å samle visen i en håndterlig mengde sten.

Auraen er magisk +1.

14.3.1.3 Østtårnet

Østtårnet er den eneste delen som står nogenlunde inntakt. Det er bygget som et feste. Eneste inngang i tårnet er i andre etage, fra taket av bygningen ved siden av der man kommer inn i en vaktstue. Tredje etage er et rådsrom med et rundt bord, fjerde er et soverom og femte kan se ut som et arbeidsværelse. I første etage er der et bibliotek og vis à vis det er der en dør til resten av borgen; denne døren kan lukkes og boltes. Trappen ned til underetagen kan også stenges med solid dør, der stentrappen slutter og erstattes av en tretrapp.

Biblioteket danner tårnets nederste etage. Baronen hadde en god del kart og brev. Han har også skrevet dagbok, som ligger her. Mesteparten av brevvekslingen har vært mellom Cadmar og Valeray. Her finnes også en bok med en reiseskildring fra Bretagne. I et hemmelig rom i skrivebordet finner Tartatius en nøgle og en sølvring med rød sten.

I værelset finner man ørsmå fragmenter av pergament og rester av alliminnelige alchymiske preparater.

14.3.1.4 Underetagen

I underetagen ligger rommene meget usystematisk, og på vekslende nivåer. Noen steder er det høyt under taket kjelleren, mens underetagen er trang. Andre steder er der dobbel takhøyde i underetagen, mens kjelleren under har krypehøyde. Noen steder er der gjort plass til to underetager.

Spillsalen Dette er et forholdsvis stort rom, med galleri. Der er dog ikke fullt to etagers høyde, så for å passere under galleriet, må man bøye nakken. Rommet er sparsommelig møblert; midt i rommet står et sjakkbrett på et lite bord med to stoler ved. Der er stilt opp til sjakkparti, men én sort bonde mangler i settet. Brikkene ligner på Tartatii brikke, men stilt opp ved siden av hverandre er det lett å se forskjell (Perception + Awareness, 3+). Under galleriet henger noen malerier og noen våben; der står nogen hyller og skuffeseksjoner og flere stoler.

14.3.1.5 Andre rom

Hallen Her er absolutt alt, bl.a. dyre fat og beger, blåst inn langs den innerste kortveggen, sammen med alt støv og skit. Mange av borgens innbyggere er omkommet her og det luktes. Hallen ligger i første etage. Der er galleri og meget stor takhøyde.

Skattkamrene Skattkamrene i østfløyen av kjelleren er tømt av en hær som Offsus brukte. Tilbake ligger der rundt tolv pund mynt, men der er kun nogen få sølvdenarer, resten er tinn og kobber. En stor del av myntene er utenlandske. Verdien er anslagsvis 10-15 solidi.

Spiskamrene Der er rikelig med mat og drikke i matkjellerne i vestfløyen, selv om det er tydelig at der har vært en hær og forsynt seg.

Smien Borgen har egen våbensmie, som er plassert i vestenden av kjelleren.

Ranoirs kammer Ranoir har gjemt seg i kjelleren, og innredet en soveplass i et værelse ut mot vestmuren.

14.3.2 Tidslinje 1192-93

medio mai 1193 Greven av Armagnac kommer med følge og undersøker stedet, efter at rykter. De ser at overnaturlige ting er skjedd, og tør ikke bli der over natten. De møter ikke ridder Ranoir. Greven sender ridder Fidel og væpneren, Frank, som speider opp i Pyrenéene.

30^{te} mai Tartatius kommer med følge.

31^{te} mai Ridder Ranoir uskadeliggjøres. Fullmåne.

1^{ste} juni Ridder Fidel kommer tilbake for å møte greven før soloppgang. Greven kommer sent på eftermiddagen med et større følge, bl.a. med flere prester. Totalt er de omkring et snes ryttere. De slår imidlertid leir rikelig utenfor synsvidde, men speidere blir sendt ut og er i området om eftermiddagen.

2^{je} juni Grevens følge kommer til landsbyen.

14.3.3 Grevens følge

Grev Auguste har fått med seg grev Edvard de Gironde, som er hertug Rikards fortrolige, og han har tatt ledelse over følget. De har dessuten med seg geistlige som skal ta seg av de forheksede og verne mot trolldom og ondskap.

Følget skal være stort, og gruppen står liten sjanse mot dem i kamp.

14.3.3.1 Grev Edvards menn

Grev Edvard ledsages av ridder Paul, som først og fremst utmerker seg som en dyktig trubadur. Videre har de to engelske bueskyttere, en herold og en tjener. Følget bærer Girondes våbenskjold, men rir under st. Georgs banner. Herolden er bannerbærer.

grev Edvard er en dyktig strateg og diplomat og en typisk lederfigur. Han er Rikards fetter og barndomsvenn.

Int +1 Str −1 Com +2 Qui 0
Per +1 Sta +1 Pre +2 Dex −1

14.3.3.2 De geistlige

De geistlige ledes av fader Alphonse som er diakon og inkvisitør ved katedralen i Bordeaux. Gruppen hans bærer erkebispesetets våbenskjold. Han har med seg en prest til, fader Michel og to munker fra st. Severs kloster: broder Jacque og broder Andreas. Munkene bærer sorte munkekutter i fint stoff, men ikke noe våbenskjold. Broder Andreas hører blant de aller mest innbitte katarmotstanderne. Broder Jacque er en dyktig lege.

De har også med seg ridder Simon, som er meget from og en gammel kontakt av fader Alphonse. Ridder Simon har et reliquium med minst to trospoeng. Han har halvlangt, mørkt blondt hår. Ansiktet er rent og lyshudet. Han er forholdsvis liten og smidig og kan se noe kvinnelig ut.

Med seg har de en herold og en tjener.

14.3.3.3 Grev d’Armagnac

Grev Auguste d’Armagnac har med seg to speidere som kjenner egnen fra før. Han og hans folk bærer Armagnacs våbenskjold. Grev Auguste har også tatt med seg sin frue, grevinne Catherine.

14.3.3.4 Allminnelige folk

Speidere Per +3

Bueskyttere Per +2; Str +1; Dex +1; Qui 0

Herolder Str 0; Dex 0; Qui 0

Kampstatistikker

Person  Våben Scr Init Atk Def Dam
Speider  Kortsverd 3 7  5  6  3
Kortbue 1 2  4 —  4
Bueskytter  Langbue 4 3  8 — 10
Kortsverd 2 5  4  4  4
Tjener  Nevekamp ? 2  1  2  1
Dolk ? 3  2  3  4
Herold  Langspyd 3 8  9  4  6
Øks og Rundt skjold 1 3  3  6  6

14.4. OMEGN 95

14.4 Omegn

14.4.1 Den havarerte Vogn

Den havarerte Vogn er en landsbykro som ligger et stykke nedenfor Valliers skoger.

96 KAPITTEL 14. VALLIER OG ARMAGNAC

Quillan og Heden

15.1 Quillan

Quillan i grevskabet Toulouse, er en landby midtveis mellom Foix og St. Paul de Fenouillet. 30-40 familier bor i byen. Like ved byen ligger en stor hede, som ingen tør nærme seg. Selve oppstigningen til heden begynner en halvtimes gange fra landsbyen.

Ytterst på heden, akkurat synlig fra landsbyen, står et gammelt eketre. Det er meget vel kjent for å bli slått av lynet hver høst ved høstjevndøgn, og magiene kommer da fra Doissetep for å hente en rad med rå auramvis.

15.1.1 Kirken

15.1.1.1 Fader Jaufré

15.1.2 Chez Antoinne

Antoinne driver byens verdshus. Han har to værelser ovenpå, som han leier ut for tre til fire denarer per rom. Hvert værelse har to store senger. Dørene på disse værelsene kan boltes på innsiden. Ellers kan man overnatte i tavernaen for en kvart denar per person.

15.1.2.1 Antoinne

Personlighet: brysk +2; defensiv +2; vennlig +1; kremmer +1 Dyder og lyter: Obese (-1)

Grunnegenskaber

Int +1 Str +2 Com +2 Qui -3
Per +1 Sta -2 Pre +1 Dex -1

Antoinne har en frue av omtrent samme kroppsbygning som seg selv, og to sønner.

15.1.3 Leiesoldatene

Tre leiesoldater slo seg ned i Quillan høsten 1194, og de har levd av eskortetjeneste efter det. De fleste reisende som ikke selv har hatt stort nok følge, har leid dem som eskorte. Som et resultat har ikke landeveisrøverne turd å angripe, og hele vinteren 1194/95 har forløpt uten overfall.

Franco er lederen. Han bærer sver og rundt skjold, samt en slynge.

Brutus er en stor slosskjemple. Han bruker slynge, øks og skjold. Han er også en mester med trestav.

Pierre er bueskytter. Han har også et spyd.

Prisen for eskorte til St. Paul er 1\frac{1}{2} skillig og kosten. Om gruppen er liten, så anbefaler Franco å leie raske hester for å styrke sjansene. Leiesoldatene har ikke hester til seg selv.

15.2 Baronen

Baron Fricor har et len som slutter like nord for Quillan og reiser ofte gjennom Quillan. Han har en datter, Liaze, som skal gifte seg med sønn til greve av Roussillon og en sønn Franç. Når de er i Quillan skal datteren alltid ha værelset ut mot gaten.

Normandie

16.1 Calais

Den røde Tønne Dette er et billig, men anstendig verdshus. Det er populært og tavernaen er nesten alltid stappfull fra skumringen og nogen timer fremefter. Charles, innehaveren, er en tynn og senete mann. Han ser enkelt på det meste, og er aldri innstilt på å prute. Han bruker helt faste priser; en penning per seng, han bryr seg ikke om hvor mange som ligger i den; en kvart penning for en enkel middag, en halv for middag med kjøtt.

16.2 En beretning fra Anne-Maries besøk

«Ved en kampesten ved veien sto en skitten, lurvete mann og stirret på veien. Jeg snakket til ham og han vendte seg mot oss. Ved benene stod en kiste, som han viste seg å passe på som var det et brett med Vimvis. Etter endel samtale, formler og undersøkelser, kom jeg frem til følgende:

Han mangler talens evne, og har en enkel forstand – skal slike som ham arve jorden, vil de ikke vite hva de skal gjøre med den.. Likevel; han forstår tildels kompliserte spørsmål, og kan forstå omskrivinger og subtiliteter. Neste punkt er et ’exempli gratia’;

Han nikket på spørsmål om en avdød Jøde var hans far. Slik som Herren kan sies å være Adams far, eller Bonisagus Ordenens far, er dette riktig. Jøden kreerte dette vesenet, kom jeg etterhvert frem til.

Min første mistanke kom da jeg ønsket å vite om vesenet uttrykkte seg sannferdig; og benyttet formularet Å Stille Det Stille Spørsmål. Lyden var som man slo en bjelle mens den ble holdt fast; en dump taushet. Jeg ble overrasket, ettersom denne formelen ikke pleier å volde meg noe særlig besvær. Der var dermed kun to mulige konklusjoner; enten hadde ikke vesenet tanker og ånd – lik et dyr eller dyriske hulderfolk – eller det var av høy kraft. Det første virket lite sannsynlig, vesenet hadde tross alt svart på endel spørsmål, men jeg forsøkte likevel å finne ut om den hadde en annen essens.

Intellego Animal ga samme lyd. Likeså med de fire elementale Former, og Corpus og Herbam. Imagonem ga i tillegg kun tomhet der vesenets billede skulle befunnet seg. Intellego Vim glapp desverre, og vesenet ble oppmerksom på mine bevegelser. Da viste det meg en annen av sine hemmeligheter, idet det grep sin kiste med den ene hånden, øynene flammet, og det løftet meg raskere enn vinden med den andre. Jeg ble kastet gjennom løvverket og landet i en trekrone i hvertfall to mannshøyder over bakken. Mine følgesvenner kastet seg over vesenet i mitt forsvar, men det ristet dem av seg lik en tyr jager de fugler som setter seg på den.

Det viste ingen andre aggresive tendenser, men fulgte direkte ordre – såfremt de ikke motstred den eneste ordren den hadde fått av sin skaper: "Vokt kisten!" Dersom kisten trues av ekte eller innbildte farer – og vesenet forstår advarsler – vil det kjempe med en unaturlig styrke.

Den neste interessante observasjonen gjelder andre sjeler; vesenet har ingen forståelse for begrepet "død", og viste ingen sorg eller andre emosjoner over å bli presentert for liket av dets skaper. Dette ledet meg først til å tro at det var sjelløst, og når jeg også skjønte at det var skapt – ikke født – antok jeg det samme. Herrens verk kan ikke ettergjøres; det vet vi.

Tvilen kom sigende da det tydelig reagerte på skrik i smerte. Det styrtet mot mennesker i nød, med alle tegn på at det ønsket å hjelpe. Kjenner man tross alt andre vesener enn de besjelete som har evne til medfølelese?

Summa summarum; vesenet har sannsynligvis høy Makt, men jeg vet intet om hvilket Rike det tilhører. Min første tanke var naturlig nok Magisk, men kjærlighetsevnen kan muligens indikere Himmelsk Makt! Er slikt tilfelle, kan man trekke svært vidtrekkende konklusjoner for hvilke folk som kan danne Himmelske Auraer. Dersom en sterkt troende Jøde kan – hva med en Maurer, eller til og med en Hedning?

Dette er selvsagt ren spekulasjon, det eneste jeg vet med sikkerhet er at det kunne motstå formler av fjerde magnityde, og hadde en overnaturlig styrke.

Mulighetene for at Makten er Infernalsk eller Alvisk, er selvfølgelig også tilstede, og isåfall er dets motiver falske, mine undersøkelser bygget på sand, og dets sinn kløktig og farlig som Labyrinten på Kreta.

Noe som selvfølgelig gjør det hundre ganger mer interessant å undersøke.»

Anne-Marie av Tytalus, 1194 102 KAPITTEL 16. NORMANDIE